![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/65/The_LSST_Camera_Lens_is_here%2521_%2528slac-48722687086_5049d07324_o%2529.jpg/640px-The_LSST_Camera_Lens_is_here%2521_%2528slac-48722687086_5049d07324_o%2529.jpg&w=640&q=50)
Eksperdiintervjuu
From Wikipedia, the free encyclopedia
Eksperdiintervjuu (inglise k expert interview) on ajakirjandusliku uudisintervjuu alatüüp, mille puhul on intervjueeritava rollis mingi valdkonna ekspert. Eksperdid ei ole üldjuhul seotud uudiseid vahendava organisatsiooniga, aga neil on sageli seos mõne asutusega või teatav professionaalne staatus, mis kinnitab nende asjatundmust. Kõige sagedamini käsitletakse eksperdina teadlasi.
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/65/The_LSST_Camera_Lens_is_here%21_%28slac-48722687086_5049d07324_o%29.jpg/640px-The_LSST_Camera_Lens_is_here%21_%28slac-48722687086_5049d07324_o%29.jpg)
Eksperdi ülesanne on selgitada üldsusele võõraid kontseptsioone, mõne protsessi olemust või tagajärgi ning tutvustada käsitletava teema tausta[1][2][3][4]. Ekspertide selgitused lisavad uudisloole usaldusväärsust ja aitavad sel mõjuda objektiivsemana, kuna ekspert pakub sõltumatuid kommentaare[5][6]. Eksperte ei esitleta mitte üksnes nime, vaid sageli ka erialase ametipositsiooni ja tööalase institutsiooni kaudu. Neilt eeldatakse tihtilugu teaduspõhist vastust esitatud küsimusele[7]. Nii võib ajakirjanik eksperdilt näiteks küsida: „Milline võib olla uue vaktsiini kõrvalmõju?“.
Eksperdiintervjuudes on ajakirjanikul peamiselt vahendaja ja n-ö tõlkija roll – eksperdid kasutavad sageli teemat tutvustades erialakaugele inimesele võõraid erialatermineid, mistõttu on intervjueerija ülesanne suunata eksperti vastuseid lihtsustama.