linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas From Wikipedia, the free encyclopedia
Gdańsk (eesti keeles mööndav ka kirjapilt Gdansk; kašuubi keeles Gduńsk, varem saksa keeles Danzig) on Poola linn Läänemere lõunarannikul Gdański lahe ääres Wisła harujõe Motława suudmes. See on Pomorze vojevoodkonna halduskeskus.
![]() | Artiklis ei ole piisavalt viiteid. (Aprill 2015) |
Gdańsk | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||
![]() | |||||||
Pindala: 262 km² | |||||||
Elanikke: 486 022 (31.03.2021)[1] ![]() | |||||||
Koordinaadid: 54° 21′ N, 18° 39′ E | |||||||
Gdańsk moodustab koos Gdynia ja Sopoti linnaga Trójmiasto linnastu.
Linna elanike arv oli 2021. aasta seisuga 470 633. Gdańsk on rahvaarvult Poola kuues linn.
Gdańsk on oluline majandus-, teadus- ja kultuurikeskus ning Poola suurim sadamalinn.
Varasemas ajaloos on Gdański linnal olnud palju nimesid: Gyddanyzc, Kdansk, Gdanzc, Dantzk, Dantzig, Dantzigk, Danzig, Dantiscum, Gedanum.
Arheoloogilised tõendid kinnitavad, et juba 8. sajandil oli praeguse linna kohal käsitööliste-kalurite asula.[viide?] 10. sajandil kuulus Gdańsk Pomorze vürstidele, kes allusid Poola riigile. 890. aastatel lasi vürst Mieszko I ehitada sinna Gdański lossi. 997. aastal külastas Gdańskit Püha Adalbertus Prahast (poola Wojciech), et Poola kuninga Bolesław Chrobry palvel ristida linna elanikke.
14. novembril 1308 alistasid Saksa ordu rüütlid Gdański, linn sai uue nime – Danzig. Aastal 1361 sai linn Hansa Liidu liikmeks. Uue sõjaga (Saksa ordu–Poola sõda 1409–1411), mis lõppes Grünwaldi lahinguga (1410), läks Gdańsk Poola kuninga võimu alla. Aasta hiljem sõlmiti Thorni esimene rahu, millega Gdańsk läks tagasi Saksa ordu kätte.
1466. aastal lõppes Kolmeteistkümneaastane sõda (1454–1466), mille tulemusel Poola kuningas saavutas Thorni teise rahuga kontrolli Lääne-Preisimaa – Gdański, Elblągi, Malborki, Chełmno – üle. Saksa ordu loovutas Poola kuningriigile Kuningliku Preisimaana poole oma territooriumist (Ida-Pommeri ja Lääne-Preisimaa) ning Saksa ordu kõrgmeister tunnistas end Leedu suurvürsti ja Poola kuninga Kazimierz IV vasalliks.
1772. aastal Poola I jagamisel anti Gdańsk üle Preisi kuningriigile.
Napoleoni sõdade ajal (1807–1814) eksisteeris linn kui Danzigi Vabalinn.
Vaatamata sõdadele ja võimuvahetustele oli linna areng kiire ja Gdańskist sai üks tähtsamaid Läänemere kaubandus- ja sadamalinnu.
Gdański elanikkond oli väga kirju; seal elasid poolakad, sakslased, juudid, taanlased jne, kes omakorda mõjutasid linna kultuuri ja arhitektuuri.
Teise maailmasõja järel anti Gdańsk Potsdami konverentsi otsusega 1945. aastal Poolale. Linna saksa elanikkond küüditati Saksamaale. Küüditatud endised Danzigi kodanikud väidavad, et tegelikult leiab aset nende vabalinnas seesama okupatsioon, mille algatas 1. septembril 1939 Hitler. Nad on moodustanud eksiilvalitsuse ja nõuavad jätkuvalt Danzigi iseseisvust. Danzigi eksiilvalitsusel on oma koduleht[2].
Teenindus ja tööstus on põhivaldkonnad elanike tööhõives. Gdańskis on arenenud sellised majandusharud nagu laevaehitus, farmaatsia ja keemiatööstus, elektroonika ja toiduainetööstus.
Turism mängib linna arengus tähtsat rolli. Gdańsk on atraktiivne kui huvitava ja kauni keskaegse ajalooga linn.
Linna peamine vaatamisväärsus, nagu ka teiste ajalooliste linnade puhul, on vanalinn. Gdański linn jaguneb Główne Miasto'ks ('pealinn') ja Stare Miasto'ks ('vanalinn').
Linnas tegutseb jalgpalliklubi Gdański Lechia. Klubi kodustaadion on Gdański staadion, kus toimus osa 2012. aasta Euroopa meistrivõistluste mänge. Linna võrkpalliklubi on Gdański Trefl, mille koduväljak asub Ergo Arenal. Ergo Arena on mitmeotstarbeline spordihall, kus on peetud mitmeid võrkpalli ja käsipalli suurvõistlusi.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.