En konspirationsteori er forestillingen om, at en begivenhed er sket eller en situation er indtrådt som følge af en sammensværgelse i hemmelige og magtfulde kredse, som ofte er politisk motiverede,[2][3] når andre forklaringer er mere sandsynlige.[4][5] Begrebet er negativt ladet, for det indebærer, at forestillingen er baseret på fordomme og utilstrækkelig dokumentation.[6] I en konspirationsteori er forestillingen om sammensværgelsen kendetegnet ved at gå imod den fremherskende opfattelse blandt de lærde og uddannede, fx inden for naturvidenskab og historie, altså folk som anses for de bedst egnede til at vurdere en sådan teoris troværdighed.[7][8]
Forsynets øje, som ser alt, og som er afbildet på den amerikanske $1 pengeseddel, udlægges af nogle som tegn på en sammensværgelse mellem USAs grundlæggere og det hemmelige selskab Illuminati.[1]
Konspirationsteorier afviser alle former for modbeviser og baserer sig gerne på cirkelslutninger: såvel kendsgerninger der modsiger teorien som mangel på kendsgerninger der støtter den anses ikke at være til hinder for, at den er sand.[6][9] Herved bliver en konspirationsteori til et spørgsmål om tro, og ikke noget som kan bevises eller modbevises.[10][11] Forskning tyder på, at det at tro på konspirationsteorier kan være psykisk skadeligt og sygeligt,[12][13] og at det er kædet sammen med psykologisk projektion, paranoia og machiavellisme,[14] foruden fænomenet apophenia.[15][16]
Hvor konspirationsteorier tidligere mest florerede i små, marginale kredse, blev de i årtierne omkring 2000 til et udbredt kulturelt fænomen i massemedier og på sociale medier.[30][31][32][33] Det er fremført, at denne tids omsiggribende følelse af ensomhed har medvirket hertil.[34] Teorierne har tilhængere over hele verden, og nogle steder tror endda et flertal af befolkningen på dem.[35][36][37]
Indgreb mod udbredelsen af konspirationsteorier består i at fastholde et åbent samfund og styrke befolkningens evne til analytisk tænkning.[35][36]
En konspirationsteori er en ekstrem form for skepticisme, som bygger på en eller flere af følgende påstande:[kilde mangler]
At nogen har en hemmelighed, som man er ene om at have opdaget, eller som kun kendes blandt nogle få indviede.
At der eksisterer en gruppe magtfulde og/eller indflydelsesrige mennesker, der har en skjult hensigt om at samarbejde med det formål at opnå økonomisk eller politisk magt eller andre fordele, normalt organiseret således, at det sker på bekostning af en anden gruppe mennesker eller endog hele menneskeheden. Konspirationen ville imidlertid ikke kunne gennemføres, hvis deres hensigt og/eller samarbejde skete åbent.
At politikere eller andre magthavere i almindelighed har skjulte hensigter med deres udtalelser eller handlinger.
Konspirationer findes. Men ikke alle uforklarlige hændelser er konspirationer
— Dan H. Andersen om Da Vinci-mysteriet
Citatet hentyder til, at der findes mange eksempler på veldokumenterede konspirationer. Konspirationsteorier er teorier, som ikke er veldokumenterede, eller som fremlægger en dokumentation, der ikke anerkendes af forskere på området. Konspirationsteorier leverer uverificerbare svar på spørgsmål om komplicerede sager. De skelner ikke klart mellem fakta og fiktion, hvorved de er beslægtede med – eller i nogle tilfælde udbygninger af – vandrehistorier. Fortællinger om konspirationer har ofte en struktur, der ligner myternes. Der er nogle regler for denne genre i litteraturen.[38] De er også beslægtede med krimier, fordi de tilbyder opklaring af en gåde, som forekommer uløselig.
En konspiration er vanskeligere at gennemføre, jo flere der er involveret. Det kan bruges som et første indicium på en konspirationsteori. En konspiration mellem en folkevalgt politiker og hans suppleant om, at politikeren skal gå af lige efter valget, er i høj grad gennemførlig, men vanskelig at bevise. Derimod vil en konspiration mellem brandmænd om at antænde brande i hverandres distrikter for at holde beskæftigelsen oppe, være vanskelig at skjule på grund af antallet af involverede. At en enkelt brandmand sætter ild på i sit eget distrikt afsløres af og til.[kilde mangler]
Konspirationsteorier varierer, men deler ofte en række karakteristika, herunder:
Opbygges på basis af begrænsede data eller indicier. (F.eks. på baggrund af medierapporter og billeder i stedet for grundig indsigt i baggrundsmateriale.)
Ophavsmændene og tilhængerne af en konspirationsteori drager som regel konklusionen først og søger derefter efter argumenter for dens rigtighed.[39]
Beskæftiger sig med begivenheder eller processer, der har stor historisk eller følelsesmæssig betydning.
Reducerer sociale fænomener, der er moralsk komplicerede, til simple, umoralske handlinger. Fejl begået af upersonlige årsager af institutioner tolkes som ondskabsfulde og bevidste handlinger af umoralske individer.
Personliggør komplekse sociale fænomener gennem magtfulde konspiratorer. Ofte leder "usandsynligheden" af en række begivenheder konspirationsteoretikerne til at forestille sig, at der må sidde en magtfuld person bag dem.
Konspiratorerne tilskrives overmenneskelige evner eller ressourcer.
Argumenter udledes induktivt, ikke deduktivt, idet induktive trin gives lige så megen vægt som de deduktive trin.
Eksperters afvisninger bliver ignoreret, idet de betegnes som naive medløbere, eller endda brugt som yderligere beviser i fortællingen, idet afvisningen ses som endnu et tegn på konspiration, som eksperterne er en del af.[39]
Tilhængere af konspirationsteorier om månelandingen mener, at film fra landingen blev optaget i det træningscenter, hvor astronauterne forberedte sig på forholdene på Månen
At High-frequency Active Auroral Research Program(en) er andet end et uskyldigt forskningsprogram, men årsag til naturkatastrofer o.a.
At verden styres af et "hemmeligt" selskab, som eksempelvis Illuminati, eller af særlig magtfulde grupper, der i hemmelighed konspirerer i fora som eksempelvis Bilderberggruppen
Den danske ekspert Dan H. Andersen har advaret om, at konspirationsteorier kan lamme grundlaget for politiske beslutninger, fx hvis budskabet er, at sex med en jomfru kan kurere AIDS, eller at der eksisterer en verdensomspændende sammensværgelse.[hvordan?]
Issitt, Micah; Main, Carlyn (2014). Hidden Religion: The Greatest Mysteries and Symbols of the World's Religious Beliefs. ABC-CLIO. s.47-49. ISBN978-1-61069-478-0.
Skabelon:Cite OED"the theory that an event or phenomenon occurs as a result of a conspiracy between interested parties; spec. a belief that some covert but influential agency (typically political in motivation and oppressive in intent) is responsible for an unexplained event"
Brotherton, Robert; French, Christopher C. (2014). "Belief in Conspiracy Theories and Susceptibility to the Conjunction Fallacy". Applied Cognitive Psychology. 28 (2): 238-248. doi:10.1002/acp.2995. ISSN0888-4080. A conspiracy theory can be defined as an unverified and relatively implausible allegation of conspiracy, claiming that significant events are the result of a secret plot carried out by a preternaturally sinister and powerful group of people.
Thresher-Andrews, Christopher (2013). "An introduction into the world of conspiracy"(PDF). PsyPAG Quarterly. 88: 5-8. Conspiracy theories are unsubstantiated, less plausible alternatives to the mainstream explanation of the event; they assume everything is intended, with malignity. Crucially, they are also epistemically self-insulating in their construction and arguments.
Brotherton, Robert (2013). "Towards a definition of 'conspiracy theory'"(PDF). PsyPAG Quarterly. 88: 9-14. A conspiracy theory is not merely one candidate explanation among other equally plausible alternatives. Rather, the label refers to a claim which runs counter to a more plausible and widely accepted account...[Conspiratorial beliefs are] invariably at odds with the mainstream consensus among scientists, historians, or other legitimate judges of the claim's veracity.
Nefes, Turkay (2018). "Framing of a Conspiracy Theory: The Efendi Series". Handbook of Conspiracy Theory and Contemporary Religion (engelsk). BRILL. s.407-422. ISBN978-90-04-38202-2. Conspiracy theories often function as popular conduits of ethno-religious hatred and conflict.
Mads Zacho Teglskov: Ensomhed er det 21. århundredes dominerende følelse, og den truer med at ødelægge vores samfund og gøre os til dårligere mennesker, interview med den engelske økonom Noreena Hertz, Politiken, 26. juni 2021