From Wikipedia, the free encyclopedia
Guido Pieter Theodorus Josephus Gezelle (født 1. maj 1830 i Brügge, død 27. november 1899 sammested) var en indflydelsesrig flamsksproget digter og forfatter og katolsk præst fra Belgien.
Guido Gezelle | |
---|---|
![]() | |
Personlig information | |
Pseudonym | Spoker, Trim, W(est) Vl(aming), Loquela ![]() |
Født | Guido Pieter Theodorus Josephus Gezelle ![]() 1. maj 1830 ![]() Brugge, Belgien ![]() |
Død | 27. november 1899 (69 år) ![]() Brugge, Belgien ![]() |
Gravsted | Brygges centrala begravningsplats[1] ![]() |
Bopæl | Brugge (1830-1854, 1860-1861, fra 1861, til 1866, 1866-1872, 1872-1872, 1899-1899, 1899-1899) Kortrijk (1872-1878, 1878-1879, 1879-1880, 1880-1894, 1894-1899) Roeselare (1854-1860) ![]() |
Far | Pieter Jan Gezelle ![]() |
Mor | Monica De Vriese ![]() |
Søskende | Joseph Gezelle, Florence Gezelle, Romaan Gislijn Gezelle, Louise Gezelle ![]() |
Familie | Catherine de Kyvere (halvkusine), Maria Magdalena Gezelle (niece), Maria Constantia Gezelle (tante), Maria Josepha Gezelle (tante), Marie Elise Amandine Lateur (niece), Maria Philomena Lateur (niece), Dymphna Gezelle (niece), Hortense Gezelle (niece), Philomena De Smet (svigerinde), Georges Gezelle (nevø), Pieter Jozef Gezelle (bedstefar), Anna Theresia Morice (bedstemor), Jozef De Vriese (bedstefar), Isabella Rosa De Riemaecker (bedstemor), Clara De Vriese (tante), Coleta De Vriese (tante), Amelia De Vriese (tante), Josephus De Vriese (onkel), Eugenius De Vriese (onkel), Karel De Vriese (onkel), Leon De Vriese (onkel), Rosalie Van Craeymeersch (tante), Reine De Bal (tante), Pieter Frans Gezelle (onkel), Michaël Dominique Gezelle (onkel), Jacobus Gezelle (onkel), Catharina Gezelle (tante), Charles Louis Dedeurwaerder (onkel), Maria Theresia Debusschere (tante), Barbe Theresia Malfait (tante), Constantia Franciscus Dilgat (tante), Mathilde Gezelle (niece), Maria Louisa Lateur (niece), Camille Henri Joseph Lateur (nevø), Mathilde De Vriese (niece), Melanie De Vriese (niece), Mathilde De Kyvere (halvkusine), Ludovica Giselina De Vriese (kvinnlig kusin[2]), Maria Theresia De Vriese (kvinnlig kusin[2]), Karel De Vriese (mandlig efterkommer af en forfaders søskende), Karel Lodewijk De Vriese (mandlig efterkommer af en forfaders søskende), Karel Lodewijk De Vriese (mandlig efterkommer af en forfaders søskende), Mathilde Guislena De Vriese (kvinnlig kusin[2]), Theodorus De Vriese (mandlig efterkommer af en forfaders søskende), Felix Rigardus De Vriese (mandlig efterkommer af en forfaders søskende), Henricus De Vriese (mandlig efterkommer af en forfaders søskende), Clementia De Vriese (kvinnlig kusin[2]), Gustavus De Vriese (mandlig efterkommer af en forfaders søskende), Stijn Streuvels (nevø), Karel Lateur (nevø), Caesar Gezelle (nevø), Jozef Gezelle (nevø) ![]() |
Uddannelse og virke | |
Uddannelsessted | Det episkopale kollegiet Onze-Lieve-Vrouw Ter Duinen[3] (1841-1846), Privéschool Jan-Pieter Brans[4] (1837-1839), Klein Seminarie Roeselare[5] (1846-1849), Presteseminaret i Bruges (1850-1854) ![]() |
Elev af | Joannes Brans[6], Bernardus Nachtergaele, Pieter Benoit, Pierre Joseph D'Hollander[7] ![]() |
Medlem af | Koninklijke Academie voor Nederlandse Taal- en Letterkunde (1886-1899), Maatschappij der Nederlandse Letterkunde (1890-1899), Comité flamand de France (1884-1899), Met Tijd en Vlijt[8] (1885, til 1899) ![]() |
Beskæftigelse | Professor (1860-1865), filolog, politisk journalist, pastorsadjunkt (1865-1889), prorektor (1861-1865), oppdrager[9], skolelærer (1854-1899), katolsk præst (1854-1899), folkemindesamler, oversætter med flere ![]() |
Fagområde | Journalistik, Kirken, uddannelsessystem, litteratur ![]() |
Arbejdsgiver | 't Jaer 30[10] (1864-1870), Gazette van Kortrijk[11] (fra 1876), English college[12] (1860-1861), English Seminary[13] (1860-1865), Congregation of the Sisters Paulinen[14] (fra 1879), Patronaat van de Katrientjes[15] (1875-1899), Davidsfonds i Kortrijk[16] (fra 1883), Congregation of the Most Holy Name of Mary[17] (fra 1879), Klein Seminarie Roeselare[5] (1854-1860), Engels Klooster[18] (1899-1899), Sisters of the Child Jesus[19] (1889-1893), Brugge bispedømme[20] (1865-1889) ![]() |
Arbejdssted | Brugge (fra 1860, fra 1899), Kortrijk (fra 1872), Roeselare (1854-1860) ![]() |
Elever | Alphonse de Voss, Hendrik Karel Van Doorne, Victor Van Coillie, Adolf De Wolf, Amandus Dambre med flere ![]() |
Kendte værker | Loquela[21], 't Jaer 30[10], 't Jaer 70[22], Rijmsnoer om en om het jaar[23], Kerkhofbloemen[24] med flere ![]() |
Genre | Journalistik, leilighetsdiktning[25], naturpoesi, satire, frie vers med flere ![]() |
Nomineringer og priser | |
Udmærkelser | Ridder af Leopoldsordenen (1889), æresdoktor ved det katolske universitet i Louvain (1887), Pro Ecclesia et Pontifice (1888) ![]() |
Information med symbolet ![]() |
Han blev født i Brügge, en by i den belgiske provins Vest-Flandern, hvor han kom til at bo det meste af sit liv. Han var søn af Monica Devriee og Pieter Jan Gezelle, der var uddannet gartner. Guido Gazelle var også onkel til den berømte forfatter Stijn Streuvels (Frank Lateur). Han blev ordineret som præst i 1854 og arbejdede som lærer og præst i Roeselare.
Guido Gezelle arbejdede med at udvikle et uafhængigt flamsk sprog som skulle være mere eller mindre separeret fra det nederlandske sprog, der havde et mere "hollandsk" præg. Han benyttede sig af et nederlandsk som var voldsomt inspireret af den lokale vest-flamske dialekt i sin digtning. Hans arbejde var ofte påvirket af hans mystiske kærlighed til Gud og skabelsen. Senere blev hans arbejde associeret med den litterære impressionisme, som han i dag betragtes som ophavsmanden til.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.