železniční trať v Česku From Wikipedia, the free encyclopedia
Železniční trať Přerov–Břeclav (v jízdním řádu pro cestující označená číslem 330) je dvoukolejná elektrizovaná celostátní trať, součást 2. koridoru. Trať vede z Přerova do Břeclavi přes Hulín, Otrokovice, Staré Město u Uherského Hradiště, Moravský Písek, Rohatec a Hodonín. Provoz na trati byl zahájen v roce 1841.
Přerov–Břeclav | |
---|---|
![]() nádraží Hulín | |
Stát | ![]() |
Číslo | 330 |
Provozovatel dráhy | Správa železnic |
Technické informace | |
Délka | 100,3 km |
Rozchod koleje | 1435 mm (normální) |
Traťová třída | D4 |
Napájecí soustava | 3 kV DC + 25 kV, 50 Hz AC |
Maximální sklon | 4 ‰ |
Počet kolejí | 2 |
Maximální rychlost | 160 km/h |
Mapa trati | |
![]() | |
Externí odkazy | |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
Průběh trati | |
Legenda | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Trať byla elektrizována v letech 1981–1985. Na trati jsou provozovány trakční soustavy 3 kV DC + 25 kV, 50 Hz AC. Styk soustav se nachází na hulínském zhlaví stanice Říkovice, v provozu od 15. července 2022.[2] Předchozí styk soustav se nacházel v Nedakonicích, v provozu do 13. června 2022.[zdroj?]
Trať byla – jako součástí páteřní tratě Severní dráhy císaře Ferdinanda (KFNB) – postupně v letech 1858 až 1873 zdvoukolejněna. Podobně jako na ostatních rakouských tratích zde byl původně zaveden pravostranný provoz, ale k 16. dubnu 1872 byl i na této trati, podobně jako na ostatních dvoukolejných tratích KFNB, zaveden levostranný provoz. Pro české území neobvyklý levostranný provoz byl na trati Přerov–Břeclav (a dále do Bohumína) zachován až do 8. 12. 2012.[3]
Od 9. 12. 2012 se provoz změnil po 140 letech opět na pravostranný.[4]
V rámci modernizace trati Přerov–Břeclav, která probíhala v letech 1997 až 2002,[5] byla ve stanicích instalována elektronická stavědla (ESA 11 a ESA 22), jako traťové zabezpečovací zařízení je použit elektronický soustředěný obousměrný automatický blok ABE-1. Díky obousměrnému automatickému bloku lze operativně vést vlaky jak ve správném směru (tj. vpravo ve směru jízdy), tak proti správnému směru (tj. vlevo ve směru jízdy vlaku). Samotný provoz na trati již není řízen výpravčími z jednotlivých stanic, ale dálkově z centrálního dispečerského pracoviště v Přerově řídicím dispečerem I (pro úsek Přerov – Staré Město u Uherského Hradiště) a řídicím dispečerem II (pro úsek Nedakonice–Břeclav).[6]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.