město v okrese Děčín v Ústeckém kraji From Wikipedia, the free encyclopedia
Česká Kamenice (německy Böhmisch Kamnitz) je město na severu Čech, v okrese Děčín. Žije zde přibližně 5 100[1] obyvatel. Českou Kamenicí protéká řeka Kamenice oblasti přechodu Lužických hor do Českého Švýcarska. Na území České Kamenice se stýkají tři chráněné krajinné oblasti, CHKO Lužické hory, CHKO Labské pískovce a CHKO České středohoří. Historické jádro města je městskou památkovou zónou.
Česká Kamenice | |
---|---|
![]() Městská radnice na náměstí Míru | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | město |
Pověřená obec | Česká Kamenice |
Obec s rozšířenou působností | Děčín (správní obvod) |
Okres | Děčín |
Kraj | Ústecký |
Historická země | Čechy |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°47′52″ s. š., 14°25′4″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 5 082 (2024)[1] |
Rozloha | 38,77 km²[2] |
Nadmořská výška | 301 m n. m. |
PSČ | 407 21 |
Počet domů | 1 259 (2021)[3] |
Počet částí obce | 10 |
Počet k. ú. | 6 |
Počet ZSJ | 22 |
Kontakt | |
Adresa městského úřadu | náměstí Míru 219 407 21 Česká Kamenice podatelna@ceska-kamenice.cz |
Starosta | Jan Papajanovský (STAN) |
Oficiální web: ceska-kamenice | |
![]() | |
![]() ![]() Česká Kamenice | |
Další údaje | |
Kód obce | 562394 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Dlouhá lesní lánová ves Kamenice byla založena v polovině 13. století na stejnojmenné řece. První písemná zmínka o České Kamenici
pochází z roku 1352, kdy vrcholila kolonizace města osadníky ze sousedního Saska, avšak ve většině publikací stojí, že bylo město založeno již před rokem 1283. Král Přemysl Otakar II. udělil střední části obce městská práva a z dalších částí obce se následně vytvořily předměstí Horní a Dolní Kamenice.
Na konci 13. století král Václav II. předal město Janovi z Michalovic - za něj se město dostalo pod vládu hradu Ostrý. Jan III. z Michalovic udělil v roce 1383 obyvatelům právo odúmrti. Město později získalo právo várečné a v roce 1394 právo výčepní a také právo trhové a již v roce 1384 měl kamenický kostel sv. Jakuba vlastního pastora.[4]
Pány z Michalovic v roce 1406 vystřídali Berkové z Dubé (Hynek Berka z Dubé) a v roce 1428 město získali Vartenberkové.[4] [5] Město poznamenala přítomnost husitských vojsk a vysoké dluhy kvůli válečným výdajům a upadající vliv Vartenberky donutily k prodeji panství a novými majiteli se v roce 1515 stali Salhausenové z Míšeňska. Ti v roce 1535 panství rozdělili na dvě části. Na jedné části vzniklo panství Kamenice, které od roku 1614 získali Kinští a drželi je až do roku 1850. S výstavbou zámku a poutní kaple Narození Panny Marie se Kamenice v 17. století rozvinula a stala se reprezentativním barokním městem.
V důsledku rekatolizace ovšem v roce 1625 došlo k selskému povstání. V roce 1634 město zachvátil velký požár, který způsobili císařské jednotky, které zde pobývaly během bojů třicetileté války. O deset let později zde svou stopu zkázy zanechala také švédská vojska.
Kromě toho s kameničtí také účastnili selských povstání v letech 1680 a 1775. V letech 1656, 1677 a 1753 město zasáhly povodně, v roce 1713 mor a v roce 1778 další požár města.
Přesto však město v průběhu staletí prosperovalo. Řemeslné dílny jsou doloženy již od roku 1389. V Kamenice v 17. století působil jeden z prvních sklářů. V roce 1834 vznikla v Horní Kamenici papírna a v průběhu 19. století došlo k výraznému rozvoji zejména textilního průmyslu. Vznikaly tkalcovny, přádelny, továrna na nábytek a pleteniny, ale také strojírny, slévárny železa, sklářské rafinérie ad.
V roce 1869 byla zprovozněna trať České severní dráhy z Děčína do Varnsdorfu, která podpořila ekonomický rozvoj města. Ten se dále projevil v zavedení obecního vodovodu v roce 1894 a uvedena do provozu elektrárny v roce 1900.
Po první světové válce a zániku Rakouska-Uherska se Kamenice v roce 1918 stala součástí Československa. V roce 1921 zde žilo 4 539 obyvatel, z toho 4 295 (95 %) Němců[6] a v roce 1930 4 538 obyvatel, z toho 252 (6 %) Češi.[7]
Po podepsání Mnichovské dohody v roce 1938 bylo území včetně České Kamenice připojeno k Německé říši a následně začleněno do okresu Tetschen/Děčín-Bodenbach/Podmokly, správního obvodu Aussig/Ústí v Říšské župě Sudety.
Po druhé světové válce byla většina místních obyvatel vyvlastněna a nuceně vysídlena, což v důsledku znamenalo celkový úpadek města, který postihl celý region.
V roce 2005 získala Česká Kamenice ocenění Historické město roku, a to zejména díky nedotčenému historickému jádru města.
Při sčítání lidu v roce 1921 v České Kamenici žilo 4 311 obyvatel (z toho 2 018 mužů), z nichž bylo 150 Čechoslováků, 4 077 Němců, jeden Žid, jeden příslušník jiné národnosti a 82 cizinců. Kromě římskokatolické většiny (4 160 osob) bylo 71 evangelíků, jeden člen církve československé, 35 židů, 26 příslušníků nezjišťovaných církví a osmnáct lidí bez vyznání.[8] Podle sčítání lidu z roku 1930 mělo město 4 538 obyvatel: 252 Čechoslováků, 4 178 Němců, osm Židů, jednoho příslušníka jiné národnosti a 99 cizinců. Většina 4 169 obyvatel se hlásila k římskokatolické církvi, evangelíků bylo 89, sedm lidí patřilo k církvi československé, 34 k izraelské, 39 k nezjišťovaným církvím a 200 lidí bylo bez vyznání.[9]
1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Obyvatelé | 3 596 | 4 171 | 4 400 | 4 670 | 4 723 | 4 311 | 4 538 | 3 024 | 3 144 | 3 303 | 3 424 | 3 138 | 3 171 | 3 252 |
Domy | 415 | 430 | 455 | 501 | 528 | 536 | 612 | 634 | 801 | 484 | 559 | 569 | 562 | 626 |
Data z roku 1961 zahrnují i domy místních částí Dolní Kamenice, Filipov, Horní Kamenice, Huníkov a Pekelský Důl. |
Území obce se dělí na katastrální území Česká Kamenice, Dolní Kamenice, Horní Kamenice, Kamenická Nová Víska, Kerhartice a Líska.[14]
Základní sídelní jednotky jsou Česká Kamenice-střed, Dolní Kamenice, Filipov, Horní Kamenice, Horní Kamenice-východ, Huníkov, Huníkov-sever, Jehla (Nolde), K Janské, Kamenická Nová Víska, Kerhartice, Líska, Pekelský Důl, Pod hřbitovem, Pod Skalkou, Pod tratí, Pod Zeleným vrchem, U nemocnice, U papíren, Víska pod Lesy, Za nádražím a Zámecký vrch.[15]
Českou Kamenicí prochází trať č. 081 Děčín–Rumburk a odbočuje zde trať do Kamenického Šenova, která kdysi vedla až do České Lípy a na jejímž tělese vede cyklostezka Varhany. Ve městě se nacházejí nádraží Česká Kamenice a Horní Kamenice.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.