prezident české komory From Wikipedia, the free encyclopedia
Ladislav III. z Lobkowicz na Zbiroze (1537–1609), také zvaný mladší, od roku 1585 starší byl příslušník chlumecké větve (a její zbirožské linie) šlechtického rodu Lobkoviců. Uplatnil se ve vojsku i jako úředník, v letech 1582–1587 zastával úřad prezidenta české královské komory.
Ladislav III. Popel z Lobkowicz | |
---|---|
Prezident české komory | |
Ve funkci: 1582 – 1587 | |
Panovník | Rudolf II. |
Předchůdce | Jan V. Popel z Lobkowicz |
Nástupce | Jáchym Novohradský z Kolovrat |
Vojenský hejtman v Uhrách | |
Císařský rada | |
Narození | 1537 |
Úmrtí | 1609 (ve věku 71–72 let) |
Choť | (1565) Magdalena ze Salm-Neuburgu (1537–1609) |
Rodiče | Jan III. Popel z Lobkowicz (1490–1569) a Anna Žehrovská z Kolowrat († po 1567) |
Děti | Jan Mikuláš († 1614) Adam Eck († 1608) |
Příbuzní | bratr: Jan V. Popel z Lobkowicz (asi 1527–1590) bratr: Mikuláš Popel z Lobkowicz († 1588) bratr: Bohuslav Havel Popel z Lobkowicz (1543–1595) bratr: Jiří starší Popel z Lobkowicz (asi 1551–1607 nebo 1613) děd: Ladislav I. Popel z Lobkowicz († 1505) babička: Anna Krajířová z Krajku († 1520) děd: Mikuláš Žehrovský z Kolowrat babička: Eliška Bezdružická z Kolowrat |
Sídlo | Zbiroh |
Zaměstnání | politik, úředník |
Profese | šlechtic |
Náboženství | římskokatolické, později protestantské |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
Narodil se v roce 1537 jako syn Jana III. Popela z Lobkowicz na Chlumci (1490 – 14. června 1569 Libochovice), pozdějšího dlouholetého nejvyššího hofmistra Českého království (1554–1569), a jeho manželky Anny Žehrovské z Kolowrat († po 1567). Jeho starším bratrem byl Jan V. Popel z Lobkowicz († 1590), který byl postupně prezidentem rady nad apelacemi, prezidentem české komory a hejtmanem německých lén.
V roce 1580 válčil Uhrách jako vojenský hejtman proti Turkům. Poté zahájil úřednickou kariéru, v letech 1582–1587 byl prezidentem české královské komory.[1] Pod vlivem své manželky konvertoval k protestantství. Figuroval v aféře svého bratra Jiřího staršího Popela z Lobkowicz († asi 1607) – spiknutí proti císaři, proto ze strachu v roce 1593 s dětmi uprchl ze země. Byl odsouzen k trestu smrti a ztrátě svých statků. Jeho manželka však malou část majetku podržela. Nakonec mu roku 1608 byla udělena milost, vrátil se do Čech a pozůstalost po ženě Magdaleně rozdělil mezi své děti.
Po otci zdědil Zbiroh, dále vlastnil Biskupice, Rovné, Vejvanov, Trenčín, hrad v Mostě Hněvín, Holešov, Točník, Horní Lindov, Dobrou a Slavkov.
Ladislav III. se oženil 23. září 1565 v Prešpurku s Magdalenou ze Salm-Neuburgu (1548 – 23. červenec 1607), dcerou hraběte Mikuláše ze Salm-Neuburgu (1502–1550) a jeho manželky Margarety Szécsy z Felsö-Lindva († 1567). Magdalena od roku 1595 vlastnila Felixburg, Poláky, Martiněves a Radhošť. V roce 1598 zakoupila Ledeč. Narodily se jim následující děti:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.