město v okrese Jablonec nad Nisou v Libereckém kraji From Wikipedia, the free encyclopedia
Jablonec nad Nisou (německy Gablonz an der Neiße, polsky Jabłoniec nad Nysą) je statutární město v okrese Jablonec nad Nisou v Libereckém kraji. Leží 9 km jihovýchodně od Liberce, v údolí řeky Nisy a jejích přítoků. Na ploše 31,38 km² zde žije přibližně 46 tisíc[1] obyvatel. Město proslulo výrobou skla a bižuterie, je v něm však zastoupena i řada jiných průmyslových odvětví. Jablonec a okolí nabízejí množství sportovních i turistických aktivit (Maloskalsko, Jizerské hory). Jablonec de facto vytváří souměstí s Libercem, ve kterém žije téměř 150 tisíc lidí, což představuje jeden z největších městských prostorů v zemi.
Statutární město Jablonec nad Nisou | |
---|---|
![]() | |
![]() Jablonecká radnice | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | statutární město |
Pověřená obec | Jablonec nad Nisou |
Obec s rozšířenou působností | Jablonec nad Nisou (správní obvod) |
Okres | Jablonec nad Nisou |
Kraj | Liberecký |
Historická země | Čechy |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°43′40″ s. š., 15°10′12″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 46 226 (2024)[1] |
Rozloha | 31,38 km²[2] |
Nadmořská výška | 518 m n. m. |
PSČ | 466 01 |
Počet domů | 5 697 (2021)[3] |
Počet částí obce | 8 |
Počet k. ú. | 8 |
Počet ZSJ | 53 |
Kontakt | |
Adresa magistrátu | Mírové nám. 19 466 01 Jablonec nad Nisou mujablonec@mestojablonec.cz |
Primátor | Miloš Vele (ODS) |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Jablonec nad Nisou | |
Další údaje | |
Ocenění | Obec přátelská rodině |
Kód obce | 563510 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
O původu jména existuje několik teorií, za nejpravděpodobnější je v současnosti považována ta, že jméno „Jablonec“ je odvozeno od slova „jabloň“ (podle pověsti, která kolovala mezi většinovým německým obyvatelstvem, Jablonec vznikl kolem zájezdního hostince na křižovatce obchodních cest, u kterého rostla jabloň – dnes křižovatka „U Zeleného stromu“ s kruhovým objezdem).
Podle jiné teorie název souvisí s latinským označením „gabulum“, místo, kde se vybíralo clo. Tato teorie je podporována tím, že velká část měst s podobnými názvy (Jablonné, Jablunkov) leží u hranic nebo na významných starých stezkách.[4]
Další teorie jméno dává do souvislosti s německým „gabel“ (vidlice, větvení – Jablonec leží na soutoku Novoveského potoka, Lužické a Bílé Nisy, podobně jako německý název Jablonného v Podještědí – Deutsch Gabel).
První písemná zmínka o Jablonci pochází z roku 1356, v němž byla obnovena fara a postaven kostel sv. Anny.[5] Během husitských válek byla obec ušetřena, avšak za vlády Jiřího z Poděbrad Jablonec jako součást maloskalského panství, přívržence husitů, dne 30. srpna 1469 stejně jako obce Rýnovice, Maršovice a Jistebsko neunikl vypálení. V zemských deskách z let 1538 a 1543 se pak uvádí jako pustý.[6]
K pozvolnému znovuosídlování došlo až v druhé polovině 16. století, především v souvislosti s podmínkami pro sklářství. V druhé polovině 17. století už sklářství zažívalo bouřlivý rozvoj a díky vývoji techniky drahokamové řezby se k němu přidal i průmysl bižuterní. K tomu hojně přispěli mistři „štajnšnajderové“, kteří na této technice pracovali.[7] Během třicetileté války (roku 1643) byl Jablonec s okolními vesnicemi vypálen znovu.
V letech 1708–1710 odpor libereckých měšťanů zmařil snahy hrabat Desfoursů o povýšení Jablonce na městys. K tomu došlo císařským rozhodnutím až 21. dubna 1808. Roku 1847 Jablonec konečně spojila se světem výstavba Krkonošské silnice. V letech 1848–1850 zanikla patrimoniální správa a v Jablonci byl historicky prvním starostou zvolen exportér Josef Pfeiffer. V roce 1866 se dekretem císaře Františka Josefa I. stal Jablonec městem. Jmenovací dekret však obdržel až v roce 1906, kdy si tehdejší starosta jeho vydání u císaře údajně doslova „vyseděl“. K této příležitosti byl závazně kodifikován městský znak a k jménu města připsán přívlastek „nad Nisou“.
Z Jablonce se mezitím stalo světově proslulé středisko obchodu s bižuterií. V roce 1880 zde pro tyto účely založili uměleckoprůmyslovou školu a v roce 1888 bylo město napojeno na železniční síť tratí Liberec – Jablonec, zanedlouho prodlouženou z Jablonce přes Smržovku a Tanvald až do Kořenova a tam napojenou na síť tehdejších železnic pruských. To vše výrazně přispělo k rozkvětu jabloneckého průmyslu, který zase vedl k rozvoji architektury. Zdejší exportéři si stavěli domy zejména ve stylu secese. Za zmínku určitě stojí i výjimečný secesní kostel Povýšení svatého kříže. Mnoho staveb ve městě nese prvky dobového historismu, např. novorenesanční budova pošty, historizující městské divadlo se secesními interiéry či evangelický kostel ve stylu novogotiky. Stoletá voda roku 1897 zničila valnou část regionu, v následujícím desetiletí se proto začaly stavět ochranné přehrady včetně jabloneckého vodního díla Mšeno. V meziválečném období nechalo město vybudovat dvě největší funkcionalistické dominanty města – novou radnici a katolický kostel Nejsvětějšího srdce Ježíšova. Tím dalo v dobách krize práci téměř dvěma tisícům dělníků.
V letech 1938 až 1945 byl Jablonec, v důsledku uzavření Mnichovské dohody, přičleněn k nacistickému Německu. Jablonec utrpěl útěkem Čechů před nacismem a především nuceným odsunem německého obyvatelstva po druhé světové válce. Přestože byla značná část místních Němců díky sklářské odbornosti z odsunu vyňata, počet obyvatel Jablonce klesl o více než 10 tisíc. Velká část odsunutých z Jablonce a okolí našla nový domov ve městě Kaufbeuren v jižním Bavorsku, ve čtvrti jež byla roce 1952 pojmenována Neugablonz, tedy Nový Jablonec. Město (na rozdíl od sousedního Liberce) naopak tolik nepostihla okupace ČSSR vojsky Varšavské smlouvy v srpnu 1968. Zasáhla ho, stejně jako celou republiku, vlna panelové výstavby, která zničila nejen historické Mšeno nad Nisou, ale i zcela změnila malebná jablonecká předměstí. Statutárním městem se Jablonec nad Nisou stal v roce 2012.
Podle sčítání v roce 1921 zde žilo v 2283 domech 26 929 obyvatel, z nichž bylo 14 359 žen. 3 926 obyvatel se hlásilo k československé národnosti, 21 982 k německé a 94 k židovské. Žilo zde 20 698 římských katolíků, 2 609 evangelíků, 159 příslušníků Církve československé husitské a 801 židů.[8] Podle sčítání 1930 zde žilo v 2 984 domech 33 958 obyvatel. 5 602 obyvatel se hlásilo k československé národnosti a 27 017 k německé. Žilo zde 24 873 římských katolíků, 3 331 evangelíků, 597 příslušníků Církve československé husitské a 799 židů.[9]
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 12 705 | 15 560 | 22 833 | 31 993 | 43 242 | 39 147 | 50 084 | 32 749 | 36 116 | 36 679 | 42 179 | 45 937 | 45 266 | 44 567 |
Počet domů | 1 440 | 1 582 | 2 079 | 2 674 | 3 480 | 3 792 | 4 961 | 5 068 | 4 623 | 4 594 | 4 507 | 4 875 | 5 006 | 5 403 |
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 6 752 | 9 032 | 14 653 | 21 091 | 29 521 | 26 929 | 33 958 | 23 139 | 25 506 | 26 907 | 29 030 | 27 871 | 26 390 |
Počet domů | 669 | 759 | 1 122 | 1 534 | 2 081 | 2 283 | 2 984 | 3 007 | 3 022 | 2 717 | 2 683 | 2 725 | 2 699 |
Rok | 1802 | 1808 | 1827 | 1834 | 1850 | 1857 | 1865 | 1866 | 1867 | 1869 | 1877 | 1880 | 1887 | 1890 | 1900 | 1910 | 1914 | 1920 | 1928 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 1 976 | 2 254 | 3 136 | 3 209 | 4 553 | 5 297 | 5 320 | 5 350 | 5 380 | 6 752 | 7 412 | 9 030 | 12 135 | 14 653 | 21 091 | 29 521 | 32 894 | 28 767 | 37 500 |
Počet domů | 411 | 435 | 512 | 523 | 555 | 561 | 570 | 593 | 617 | 651 | 745 | 770 | 1 052 | 1 140 | 1 544 | 2 061 | 2 263 | 2 279 | 2 800 |
Podle sčítání lidu v roce 2001, kdy měl Jablonec 45 600 obyvatel, uvedlo 33 976 z nich, že jsou bez vyznání (75 %). Následuje seznam největších církví ve městě:[13]
V bižuterii a sklářství je v Jablonci a okolí ještě dnes zaměstnáno 11 000 lidí, přičemž produkce je z velké většiny orientována exportně.[zdroj?] Kromě bižuterie a sklářství je však v Jablonci výrazně zastoupeno také strojírenství, dřevozpracující průmysl a výroba nábytku.[zdroj?] V Jablonci je také mincovna pro Česko s názvem Česká mincovna, založená po rozpadu Československa (mincovna pro Slovensko zůstala ve slovenské Kremnici).
Nejdůležitější sklářské podniky: EcoGlass, G&B beads, Preciosa.[zdroj?] Společnosti Bižuterie, Česká mincovna, Ornela a Železnobrodské sklo byly součástí jedné společnosti Jablonex Group.[zdroj?] Padesátiletá historie závodu Železnobrodské sklo v Železném Brodu na Jablonecku skončila v srpnu 2009.[zdroj?] Další podniky společnosti Jablonex Group byly prodány nebo uzavřeny v roce 2010.
Společnost Jablotron vyrábí zabezpečovací zařízení a mobilní telefony. Firma Soliter vyrábí kovové šperky. Společnost Lucas Varity vyrábí v Jablonci a okolí autobrzdy pod jménem TRW Automotive Aftermarket CZ LUCAS Autobrzdy (převzala zařízení bývalých podniků Autobrzdy a Ateso).[zdroj?] Dodává mimo jiné pro společnost Škoda Auto. V místní části Jablonecké Paseky sídlí tradiční český výrobce elektroinstalačního materiálu (vypínačů a zásuvek). Firma byla založena 1868 pod názvem Kramer & Löbl jako výrobce skleněných svítidel a částí svítidel. Od roku 1908 sídlí v Jabloneckých Pasekách a vyrábí elektroinstalační materiál, nyní (2015) pod značkou ABB, Elektro-Praga.
Městskou dopravu v Jablonci nad Nisou tvoří síť městských autobusů. Provoz zajišťuje Jablonecká dopravní a.s. (dříve ho zajišťoval Dopravní podnik měst Liberce a Jablonce nad Nisou a ještě před tím ho zajišťovala firma ČSAD Jablonec). Městské autobusy zajíždějí i do přilehlých obcí – Rychnova u Jablonce nad Nisou, Janova nad Nisou, Bedřichova či Lučan nad Nisou. Do jablonecké čtvrti Lukášov zajíždí i linka č. 15 liberecké MHD.
Mezi lety 1900 až 1965 měl Jablonec svou vlastní tramvajovou síť s tratěmi do Mšena, Rychnova či Janova, dnes do města vede pouze meziměstská jednokolejná tramvajová trať z Liberce. Po ní zajíždí do Jablonce tramvajová linka č. 11, jejímž dopravcem je Dopravní podnik měst Liberce a Jablonce nad Nisou.
S krajským Libercem má Jablonec silniční spojení po silnici I/14, v roce 2012 se plánovala její rekonstrukce[14]. Silnice I/14 dále pokračuje na Tanvald. Silnice první třídy I/65 spojuje Jablonec s významnou silnicí I/35, která Jablonec míjí.
Jablonec nemá příliš dobré železniční spojení. Leží na regionální železniční trati 036 z Liberce přes Tanvald a Harrachov do Polska. Do Jablonce jezdí jen osobní vlaky linky L1 Liberec – Jablonec – Smržovka – Tanvald – Harrachov, o víkendu pak i spěšné vlaky Tanvald – Jablonec – Liberec – Drážďany. Jablonec je městskou dopravou spojen s nádražím v Rychnově u Jablonce nad Nisou, které leží na hlavní trati 030 Liberec – Hradec Králové, a kde staví všechny vlaky včetně rychlíkové linky Liberec – Pardubice, která má v Turnově přípoje na rychlíky směr Mladá Boleslav a Praha.
Jablonec nad Nisou je zasazen do nádherné přírody. Od západu sem zasahuje Žitavská pánev, v jejímž okrsku Jablonecká kotlina se rozkládá vlastní centrum města, které je ze zbývajících světových stran obklopeno Jizerskými horami (na severním okraji města jde o okrsek Tanvaldská vrchovina, na východě Černostudnický hřbet, na jihu Maršovická vrchovina). Výše položené partie Jizerských hor na severu jsou dobře přístupné i MHD, jejíž autobusy zajíždí až do Bedřichova – ráje běhu na lyžích. Při okrajích města jsou dobře přístupné dva zalesněné hřebeny – na jihovýchod od Jablonce je to Černostudniční hřeben s rozhlednou na vrcholu Černá studnice, na severozápadním okraji města pak Prosečský hřeben s rozhlednou Nad Prosečí; obě lokality skýtají možností dobrého výhledu. Nedaleko Jablonce se nachází také přírodní park Maloskalsko, malebný mikroregion s množstvím rozeklaných pískovcových skal protnutých tokem řeky Jizery.
Městem prochází rozvodí Baltského moře (povodí řeky Lužická Nisa) a Severního moře (povodí Labe), kam směřuje v Kokoníně pramenící řeka Mohelka – pravostranný přítok Jizery. Na území města je několik zajímavých geologických útvarů – Balvan s kotlem v ulici U Balvanu, Čertův kámen (kámen položený na čtyřech menších kamenech) a Schnuppstein (skalisko s vyhlídkou) v místní části Vrkoslavice, peřejnaté údolí řeky Lužická Nisa v části Brandl s říčními hrnci.
Město se skládá z osmi místních částí, které jsou téměř shodné s katastrálními územími (v závorce německý název):
Jablonec nad Nisou byl dříve sídlem okresního úřadu, v současnosti je obcí s rozšířenou působností a s pověřeným obecním úřadem. Okres Jablonec nad Nisou ale stále existuje a skládá se ze 34 obcí, správní obvod obce s rozšířenou působností z 11 obcí. Stále zde také působí Okresní soud v Jablonci nad Nisou a okresní státní zastupitelství. Pro volby do Senátu patří do volebního obvodu č. 35.
Nejúspěšnějším jabloneckým sportovním oddílem je fotbalový klub FK Jablonec. Do nejvyšší soutěže se prvně podíval již v 70. letech 20. století (1974/75, 1975/76), tehdy pod názvem Liaz Jablonec. Znovu se do ní probojoval roku 1994 a od té doby ji neopustil. Nejlepšího výsledku dosáhl v sezóně 2009/10, kdy skončil na druhém místě. Pětkrát bral také ligový bronz. Dvakrát vyhrál český pohár (1998, 2013).[19] Díky tomu se podíval již několikrát i do evropských pohárů. Zde se mu spíše nedařilo, nicméně památným je skalp FC Kodaň z Evropské ligy 2015/16. Dvakrát hrál Jablonec v Evropské lize základní skupinu. Dres Jablonce oblékal i legendární střelec David Lafata.[20] K dalším reprezentantům v kádru patřili Milan Fukal, Miroslav Baranek, Karel Piták, Jan Kopic nebo Václav Pilař. Své domácí zápasy hraje FK Jablonec na stadionu Střelnice s kapacitou 6108 diváků. V roce 2008 se na tomto stadionu konalo i Mistrovství Evropy hráčů do 19 let. Je ligovým stadionem v nejvyšší nadmořské výšce, rozmary počasí na Střelnici jsou tedy pověstné.[21]
Ve městě sídlí i hokejový klub HC Vlci Jablonec nad Nisou. Založen byl v roce 1996. Hraje třetí nejvyšší soutěž. Své domácí zápasy odehrává na Zimním stadionu Jablonec nad Nisou s kapacitou 1500 diváků.
Atletická hala v Jablonci byla otevřena roku 1967 jako jedna z prvních v republice, proto se v ní odehrávala naprostá většina halových mistrovství Československa v letech 1968–1994.
Viz také seznam starostů Jablonce nad Nisou.
Partnerskými městy jsou:[22]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.