český poslanec Českého zemského sněmu, místní politik a podnikatel From Wikipedia, the free encyclopedia
Franz Siegmund (9. dubna 1823 Liberec[1] – 11. září 1900 Liberec[2][3]) byl rakouský a český průmyslový podnikatel německé národnosti a politik, v 2. polovině 19. století poslanec Českého zemského sněmu a Říšské rady.
Franz Siegmund | |
---|---|
Poslanec Českého zemského sněmu | |
Ve funkci: 1867 – 1869 | |
Poslanec Říšské rady | |
Ve funkci: 1879 – 1883 | |
Stranická příslušnost | |
Členství | Ústavní strana (Klub liberálů – staroněmci) |
Narození | 9. dubna 1823 Liberec ![]() |
Úmrtí | 11. září 1900 (ve věku 77 let) Liberec ![]() |
Rodiče | Wilhelm Siegmund starší otec |
Děti | Franz Siegmund mladší syn Ernst Siegmund syn |
Příbuzní | Franz Florian Siegmund strýc Wilhelm Siegmund mladší bratr |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
Pocházel z rozvětvené podnikatelské rodiny. Jeho otec Wilhelm Siegmund starší byl továrníkem, stejně jako strýc Franz Florian Siegmund nebo bratr Wilhelm Siegmund mladší. Franz Siegmund se okolo roku 1840 stal podílníkem v otcově textilní továrně v Liberci a Frýdlantu. Roku 1864 zcela podnik převzal do svého vedení a rozšířil ho. Angažoval se v hospodářském rozvoji Liberecka. V letech 1858–1869 byl viceprezidentem a pak v období let 1869–1882 po jednomyslném zvolení i prezidentem liberecké obchodní a živnostenské komory. Zasazoval se o výstavbu železniční trati z Liberce přes Frýdlant do Německa a společně s dalším regionálním velkopodnikatelem Johannem Liebiegem iniciovali zbudování trati Pardubice - Liberec, zasedal pak v její správní radě, stejně jako ve správních radách dalších železničních společností. Roku 1867 se podílel na založení pojišťovny Concordia a roku 1872 městské Liberecké banky.[3][4] Měl také podíl na vzniku a provozu Společnosti libereckého pivovaru a sladovny ve Vratislavicích počátkem 70. let 19. století.[5]
Angažoval se ve veřejném životě. Od konce 50. let do roku 1864 zasedal v obecním zastupitelstvu v Liberci.[3] V 60. letech 19. století se zapojil i do zemské politiky. Roku 1864 byl dodatečně zvolen na Český zemský sněm.[3] V řádných zemských volbách v lednu 1867 byl na Český zemský sněm zvolen v městské kurii (obvod Liberec).[6] V krátce poté vypsaných zemských volbách v březnu 1867 v tomto obvodu mandát obhájil.[7] Na mandát rezignoval před zářím 1869.[8][3]
Později zasedal také v Říšské radě (celostátní zákonodárný sbor), kam byl zvolen ve volbách roku 1879 za kurii obchodních a živnostenských komor v Liberci. Rezignaci na mandát oznámil na schůzi 4. prosince 1883.[9][3]
Profiloval se jako německý liberál (tzv. Ústavní strana). Na Říšské radě se v říjnu 1879 uvádí jako člen staroněmeckého Klubu liberálů (Club der Liberalen).[10]
Zasedal v porotě pro Světovou výstavu ve Vídni roku 1873. V témže roce byl povýšen do šlechtického stavu.[3]
Podnikáním se zabývali i jeho synové Franz Siegmund mladší a Ernst Siegmund.[3]