Bulhaři (bulharsky българи, bǎlgari) jsou národ a jihoslovanské[42][43][44] etnikum žijící v Bulharsku a jeho sousedních regionech, které spojuje společný bulharský původ, kultura, historie a jazyk. V Bulharsku tvoří většinu obyvatelstva, zatímco v Severní Makedonii, na Ukrajině, v Moldavsku, Srbsku, Rumunsku, Maďarsku, Albánii a Řecku představují historické komunity.
Stručná fakta Bulhaři българи, Populace ...
Zavřít
Jazykem je bulharština, písmo cyrilice, věřící jsou většinou pravoslavní, ale i muslimové (Pomaci).
Staří turkičtí Bulhaři (Protobulhaři) sídlili snad už kolem roku 500 severně od Azovského moře, kde založili vlastní stát, Staré Velké Bulharsko. Po smrti jejich chána Kuvrata (mezi 650 a 665) došlo k oslabení státu, který podlehl sousedním turkickým Chazarům. Část protobulharských kmenů zůstala v závislosti na Chazarech v původním prostoru, část se odebrala na sever po řece Volze až k soutoku s Kamou a vytvořila nový stát, Volžské Bulharsko, který existoval až do 13. století, kdy byl podmaněn Tatary. Další skupina protobulharských kmenů mířila směrem na západ. Zapojila se do mocenského boje v Avarské říši, posléze se však stáhla do Bavorska, kde byla z velké části povražděna.
Pod vedením chána Asparucha se Protobulhaři dostali na Balkán, kde s tamním svazem Sedm slovanských kmenů uzavřeli spojenectví proti Byzanci. Slovanské kmeny na toto území (do římské provincie Moesia) přišly již začátkem 7. století. Zde se kmeny smísily s původními obyvateli (keltskými a thráckými) a se zbytky germánských kmenů.
Na jaře 681 nad byzantskými vojsky zvítězili a byl mezi nimi sjednán mír, čímž se otevřela cesta ke vzniku První bulharské říše, ta trvala až do roku 1018. Jelikož Protobulhaři byli méně početní, Slovanské etnikum je postupně asimilovalo a do 10. století došlo ke splynutí v jeden slovansky mluvicí celek.
Národním hrdinou je v Bulharsku raně středověký chán Krum, který nakrátko udělal z Bulharska nejsilnější stát východu Evropy. Za Bulhary lze z jistého úhlu pohledu považovat Cyrila a Metoděje, jistěji pak jejich žáky Klimenta Ochridského a svatého Nauma. Staroslověnsky jako oni psal ještě i Černorizec Chrabr. Ivan Rilský je dnes patronem Bulharska. Stefan Stambolov byl klíčovou postavou jeho modernizace, politické i ekonomické. Revolucionáři Vasil Levski, Christo Botev a Goce Delčev se stali symboly svobody a boje za nezávislost na Osmanské říši. Klíčovou kulturní postavou národního obrození 19. století byl kněz Paisij Chilendarski – podobně jako v českých zemích Palacký především díky svého dílu historiografickému. Nejen do bulharských, ale i celoevropských dějin zasáhl komunistický politik Georgi Dimitrov. Zatímco ten ze slavného Lipského procesu v nacistickém Německu vyvázl bez trestu, jeho kolega, marxistický teoretik Christian Rakovskij, byl popraven během Stalinovy Velké čistky. Todor Živkov byl dlouholetým lídrem komunistického režimu v Bulharsku. Hlavní osobností disentu té doby byl naopak Želju Želev, první postkomunistický prezident Bulharska. Jiný disident, spisovatel Georgi Markov, byl dokonce zavražděn bulharskou tajnou službou. Irina Bokovová byla mezi lety 2009 a 2017 prezidentkou mezinárodní organizace UNESCO.
Georgi Ivanov byl prvním bulharským kosmonautem, Alexandr Panajotov Alexandrov druhým.
Z Bulharska pocházejí i dva významní představitelé humanitních a sociálních věd, byť se oba stali emigranty: feministická sémiotička Julia Kristeva a literární teoretik Tzvetan Todorov. Oba nakonec zakořenili ve francouzském intelektuálním prostředí.
V Bulharsku se narodil nositel Nobelovy ceny za literaturu Elias Canetti, který však z Bulharska odešel s rodinou ještě jako dítě. Nejvýznamnějším bulharsky píšícím autorem je Ivan Vazov. Důležitými postavami národního obrození, nejen literárního, byli Ljuben Karavelov a Georgi Rakovski. Klasiky realistické prózy jsou Elin Pelin a Jordan Jovkov. V druhé polovině 20. století se prosadil Stanislav Stratiev.
Celosvětové proslulosti dosáhla harfistka a hudební skladatelka Anna-Maria Ravnopolska-Dean. Také operní pěvci Boris Christov, Nikolaj Gjaurov a Raina Kabaivanska dosáhli mezinárodního věhlasu.
Z výtvarných umělců dosáhl největšího úspěchu představitel land artu Christo Javačev. Stavy bohémy na pařížském Montparnassu doplnil malíř Jules Pascin.
V zámořském televizním průmyslu se prosadila herečka Nina Dobrevová (zejm. Upíří deníky), v sérii o Harrym Potterovi se proslavil Stanislav Janevski.
Nejpopulárnějším sportovcem všech časů je v Bulharsku fotbalista Christo Stoičkov. Úspěchy mu svého času zdatně konkurovala skokanka do výšky Stefka Kostadinová. V šachu se výrazně prosadil šachový velmistr Veselin Topalov. V jeho stopách jde Antoaneta Stefanovová.
V posledních letech se stala v médiích po celém světě velmi populární slepá bulharská věštkyně Baba Vanga.
Reference
Bevölkerung und Erwerbstätigkeit – Ausländische Bevölkerung, Ergebnisse des Ausländerzentralregisters (2020) [online]. [cit. 2017-07-22]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 15 September 2017.Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Ukrainian 2001 census [online]. ukrcensus.gov.ua [cit. 2008-04-28]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 26 June 2018.Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Bulgarians in Ukraine [online]. [cit. 2015-10-21]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 11 September 2019. (bulharsky)Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Идва ли краят на изнасянето от България? [online]. [cit. 2022-07-13]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 13 July 2022. (bulharsky)Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. DIMITROVA, Tanya; KAHL, Thede. Migration from and towards Bulgaria 1989–2011. [s.l.]: Frank & Timme GmbH, 2013-11-01. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 28 September 2023. ISBN 9783865965202. S. 56.Je zde použita šablona {{Cite book}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. 2016 American Community Survey 1-Year Estimates [online]. [cit. 2016-11-22]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 14 February 2020.Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. CORTÉS, Carlos E. Multicultural America: A Multimedia Encyclopedia. [s.l.]: SAGE Publications, 2013-08-15. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 28 September 2023. ISBN 9781452276267. S. 404.Je zde použita šablona {{Cite book}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Population of the UK by country of birth and nationality – Office for National Statistics [online]. [cit. 2017-12-12]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 26 December 2020. (anglicky)Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. National Bureau of Statistics // Population Census 2004 [online]. 2009-09-30 [cit. 2016-11-22]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 14 November 2010.Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. De acordo com dados do Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística (IBGE), cerca de 62.000 brasileiros declararam possuir ascendência búlgara no ano de 2006, o que faz com que o país abrigue a nona maior colônia búlgara do mundo.
bTV – estimate for Bulgarians in Brazil [online]. btv.bg. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 11 October 2010. (bulharsky)Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. World Migration [online]. 15 January 2015 [cit. 2017-12-12]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 1 May 2019. (anglicky)Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. 3 млн. българи са напуснали страната за последните 23 години [online]. [cit. 2017-12-12]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 12 December 2017.Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Ministry of Foreign Affairs of Bulgaria – Bulgarians in Argentina [online]. [cit. 2008-04-29]. Dostupné online. (bulharsky)Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“.[nedostupný zdroj] Италианските българи. 24 Chasa. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 6 February 2014. (bulharsky)Je zde použita šablona {{Cite news}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Statistiche demografiche ISTAT [online]. [cit. 2017-12-20]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 7 July 2017.Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Bevolking; geslacht, leeftijd, generatie en migratieachtergrond, 1 januari [online]. Central Bureau of Statistics (CBS), 22 July 2021 [cit. 2022-01-16]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 3 August 2017. (nizozemsky)Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. 2011 National Household Survey: Data tables [online]. 2013-05-08 [cit. 2014-02-11]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 24 December 2018.Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. International Migration Outlook 2016 – OECD READ edition [online]. [cit. 2017-12-20]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2 March 2018.Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Министерство на външните работи [online]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 23 July 2010.Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. DIMITROVA, Tanya; KAHL, Thede. Migration from and towards Bulgaria 1989–2011. [s.l.]: Frank & Timme GmbH, 2013-11-01. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 28 September 2023. ISBN 9783865965202. S. 39.Je zde použita šablona {{Cite book}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. STATISTIK AUSTRIA. Bevölkerung nach Staatsangehörigkeit und Geburtsland [online]. [cit. 2015-05-31]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 4 September 2015.Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Russia 2010 census [online]. [cit. 2017-12-20]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 30 April 2020. (rusky)Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Cypriot 2011 census [online]. [cit. 2012-02-07]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 15 January 2013.Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Serbian 2022 census [online]. Statistical Office of the Republic of Serbia [cit. 2023-06-06]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 8 June 2023.Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Archived copy [online]. [cit. 2017-10-11]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 19 October 2017.Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Population by country of origin [online]. [cit. 2018-06-06]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 5 July 2020.Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Utrikes födda efter födelseland, kön och år [online]. Statistiska Centralbyrån [cit. 2017-05-25]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 13 August 2020.Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Many new Syrian immigrants [online]. [cit. 2017-12-20]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 23 November 2020.Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. STATISTIQUE, Office fédéral de la. Population [online]. [cit. 2017-12-13]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 1 October 2020. (francouzsky)Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. National Institute of Statistics of Portugal – Foreigners in 2013 [online]. [cit. 2011-04-16]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 28 August 2017. (portugalsky)Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Bulgaria's State Agency for Bulgarians Abroad – Study about the number of Bulgarian immigrants as of 03.2011 [online]. [cit. 2016-11-22]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 11 January 2019. (bulharsky)Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Romanian 2011 census [online]. [cit. 2015-10-21]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 30 December 2022. (rumunsky)Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Australian 2011 census [online]. [cit. 2017-12-20]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 17 April 2017.Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Archived copy [online]. [cit. 2016-12-07]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 27 June 2015.Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Ministry of Foreign Affairs of Bulgaria – Bulgarians in South Africa [online]. [cit. 2011-02-08]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 17 January 2012. (bulharsky)Je zde použita šablona {{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. One Europe, many nations: a historical dictionary of European national groups, James Minahan, Greenwood Publishing Group, 2000, ISBN 0-313-30984-1, pp. 134 – 135. [s.l.]: Google Books Dostupné online.Je zde použita šablona {{Cite book}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Kulturní blízkost slovanských národů. www.academia.edu [online]. [cit. 2018-08-26]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2019-12-08.