kraj v Česku From Wikipedia, the free encyclopedia
Zlínský kraj je vyšší územní samosprávný celek, jeden ze 14 krajů České republiky. Vznikl v roce 2000 a jeho sídelním městem je Zlín. Nachází se ve východní až jihovýchodní části České republiky a zároveň i Moravy, jako jediný ze všech krajů Česka leží celý na historickém území Moravy.[p 1] Kraj tvoří území čtyř okresů o rozloze 3963 km², jedná se o okresy Kroměříž, Uherské Hradiště, Vsetín a Zlín. Na jihozápadě sousedí s Jihomoravským krajem, na severozápadě s Olomouckým krajem, na severu s Moravskoslezským krajem a na východě se Slovenskem (Žilinský a Trenčínský kraj). Ve Zlínském kraji žije přibližně 581 tisíc[2] obyvatel a nachází se zde 307 obcí, z toho 30 měst a 6 městysů.
Zlínský kraj | |
---|---|
Podzámecká zahrada v Kroměříži | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Území | |
Sídlo kraje | Zlín |
Region soudržnosti | Střední Morava |
Historická země | Morava |
Stát | ![]() |
NUTS 3 | CZ072 |
ISO 3166-2 | CZ-72 |
RZ | Z |
Zeměpisné souřadnice | 49°12′ s. š., 17°42′ v. d. |
Vznik | 1. ledna 2000 |
Základní informace | |
Rozloha | 3 963,06 km²[1] |
Počet obyvatel | 580 744 (2024)[2] |
Hustota zalidnění | 146,5 obyv./km² |
Nejvyšší bod | Čertův mlýn (1 206 m n. m.) |
Počet okresů | 4 |
Počet ORP | 13 |
Počet POÚ | 25 |
Počet obcí | 307 z toho 30 měst a 6 městysů |
Kontakt | |
Adresa krajského úřadu | tř. Tomáše Bati 21 761 90 Zlín podatelna@kr-zlinsky.cz |
Hejtman | Radim Holiš (ANO) |
Oficiální web: www | |
![]() | |
Další údaje | |
Kód kraje | 141 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Horopisně náleží území kraje k Západním Karpatům. Podstatná část území je kopcovitá či hornatá, přičemž nejvyšší hřebeny leží na východě na hranici se Slovenskem a s Moravskoslezským krajem. Na jihu jsou to Bílé Karpaty s nejvyšší horou Velká Javořina (970 m). Na ně navazují Javorníky s nejvyšší horou Velký Javorník (1072 m) a posléze Moravskoslezské Beskydy. Zde se nachází i nejvyšší bod Zlínského kraje – hora Čertův mlýn (1206 m), který leží na hranici se sousedním Moravskoslezským krajem. Na západě a jihozápadě má kraj i úrodné nížiny – Haná na Kroměřížsku a Slovácko na Uherskohradišťsku. Na jihozápadě kraje se zvedají Chřiby s nejvyšším bodem Brdo (587 m). Mezi Chřiby a výše zmíněnými pahorkatinami probíhá od západu z Olomouckého kraje Hornomoravský úval přes Kroměřížsko až na Zlínsko. Kolem řeky Moravy, na Uherskohradišťsku, probíhá Dolnomoravský úval, který dále pokračuje do Jihomoravského kraje.
Území kraje odvodňuje řeka Morava a její přítoky, např. Bečva a Olšava. Morava se vlévá do Dunaje, který její vody odvádí do Černého moře. Okrajové části kraje na severu a severovýchodě odvodňuje řeka Odra do Baltského moře. Okrajové části na východě patří do povodí řeky Váh (např. povodí řeky Vlára), který se vlévá do Dunaje. Na území Uherského Ostrohu, kde Morava opouští území kraje, se nachází nejníže položený bod kraje (hladina Moravy, 173 m).[3]
Zlínský kraj má velkou rozlohu chráněného krajinného území. Velkoplošná území zahrnují dvě chráněné krajinné oblasti, Beskydy a Bílé Karpaty, která zahrnují zhruba 30 % území. CHKO Bílé Karpaty patří mezi šest biosférických rezervací UNESCO v republice. Na území kraje se také nachází množství přírodních rezervací a přírodních památek.
Při příležitosti sčítání lidu 2021 se ve Zlínském kraji zjistilo 564 331 osob (při sčítání lidu v roce 2011 579 944 osob). Samostatně nebo v kombinaci se zde k české národnosti přihlásilo 324 192 osob (v roce 2011 339 164), k moravské národnosti se jich přihlásilo celkem 92 213 lidí (v roce 2011 115 604).[4][5]
Území Zlínského kraje je vymezeno územími správních obvodů obcí s rozšířenou působností Bystřice pod Hostýnem, Holešov, Kroměříž, Luhačovice, Otrokovice, Rožnov pod Radhoštěm, Uherské Hradiště, Uherský Brod, Valašské Klobouky, Valašské Meziříčí, Vizovice, Vsetín a Zlín.
Na území Zlínského kraje se nachází okresy Zlín, Vsetín, Kroměříž a Uherské Hradiště.
Ve Zlínském kraji se nalézá 307 obcí, z toho 30 měst a 6 městysů. Sídelním městem kraje je statutární město Zlín.
Ve Zlínském kraji se nachází 30 měst.
Města | Počet obyvatel (1. 1. 2020)[8] |
Okres |
---|---|---|
Zlín | 74 935 | Zlín |
Kroměříž | 28 620 | Kroměříž |
Vsetín | 25 974 | Vsetín |
Uherské Hradiště | 25 247 | Uherské Hradiště |
Valašské Meziříčí | 22 306 | Vsetín |
Otrokovice | 17 879 | Zlín |
Uherský Brod | 16 441 | Uherské Hradiště |
Rožnov pod Radhoštěm | 16 398 | Vsetín |
Holešov | 11 579 | Kroměříž |
Bystřice pod Hostýnem | 8 144 | Kroměříž |
Napajedla | 7 171 | Zlín |
Hulín | 6 762 | Kroměříž |
Staré Město | 6 661 | Uherské Hradiště |
Slavičín | 6 386 | Zlín |
Kunovice | 5 579 | Uherské Hradiště |
Zubří | 5 547 | Vsetín |
Brumov-Bylnice | 5 528 | Zlín |
Luhačovice | 5 059 | Zlín |
Valašské Klobouky | 4 946 | Zlín |
Vizovice | 4 857 | Zlín |
Chropyně | 4 853 | Kroměříž |
Bojkovice | 4 382 | Uherské Hradiště |
Hluk | 4 372 | Uherské Hradiště |
Uherský Ostroh | 4 217 | Uherské Hradiště |
Fryšták | 3 684 | Zlín |
Slušovice | 2 968 | Zlín |
Morkovice-Slížany | 2 942 | Kroměříž |
Koryčany | 2 751 | Kroměříž |
Kelč | 2 706 | Vsetín |
Karolinka | 2 529 | Vsetín |
Kraj byl zřízen spolu s dalšími samosprávnými kraji na základě článku 99 a následujících Ústavy České republiky, ústavního zákona č. 347/1997 Sb., o vytvoření vyšších územních samosprávných celků, který stanoví názvy krajů a jejich vymezení výčtem okresů (území okresů definuje vyhláška ministerstva vnitra č. 564/2002 Sb.) a pro vyšší územní samosprávné celky stanoví označení „kraje“. Kraje definitivně vznikly 1. ledna 2000, samosprávné kompetence získaly na základě zákona č. 129/2000 Sb., o krajích (krajské zřízení), dne 12. listopadu 2000, kdy proběhly první volby do jejich nově zřízených zastupitelstev.
Toto krajské členění je obdobné krajům z let 1948–1960, zřízených zákonem č. 280/1948 Sb.
Mezi lety 1949–1959 patřilo celé jeho území ke kraji Gottwaldovskému, který byl podstatně větší než současný Zlínský kraj. Patřilo k němu také celé území nynějšího okresu Hodonín a okrajové oblasti nynějšího okresu Přerov. V roce 1960 pak byl Gottwaldovský kraj zrušen, a jeho území rozděleno mezi Jihomoravský kraj (většina území) a Severomoravský kraj (okres Vsetín a několik obcí v přilehlých částech okresu Přerov). Roku 2000 pak na části územního Jihomoravského kraje (okresy Zlín, Kroměříž a Uherské Hradiště) a Severomoravského kraje (okres Vsetín) vznikl nynější Zlínský kraj. V době vzniku byla prosazována změna názvu kraje na Východomoravský, aby se obyvatelé s tímto krajem více ztotožnili,[9] nakonec však zůstal původní název.
Východní hranice Moravy neměla svůj dnešní tvar odjakživa. Pomineme-li fakt, že všechny hranice byly ve středověku definovány pomyslným středem neobydleného pohraničního hvozdu, jižní část Zlínského kraje patřila ještě koncem 11. století k spornému území. Hranici Moravy tehdy tvořila řeka Olšava. O oblast zvanou Lucká provincie s obcemi Hluk a Kunovice vedli spory vládci Moravy a Uher.
Ve Zlínském kraji převažuje průmysl, zemědělství je rozmístěno v nížinách v moravských úvalech.
Průmysl strojírenský, gumárenský, chemický, dřevozpracující a potravinářský. Ekonomicky patřil Zlínský kraj k těm zaostalejším, mnohé podniky po privatizaci v 90. letech 20. století stagnovaly či krachovaly. K 31. prosinci 2009 nezaměstnanost dosahovala hodnoty 10,83 %.[10] V současnosti (2021) ale patří mezi ekonomicky vyspělé kraje České republiky.
Kromě úrodných nížin v moravských úvalech má kraj nekvalitní půdu, která se hodí spíš pro pastevectví.
Zlínský kraj v oblasti kultury zřídil tyto příspěvkové organizace:
Složení a počty mandátů jednotlivých krajských zastupitelstev:
Politická strana | 2020 | 2016 | 2012 | 2008 | 2004 | 2000 |
---|---|---|---|---|---|---|
ANO 2011 | 9 | 8 | ||||
Česká strana sociálně demokratická | 4 | 6 | 12 | 18 | 7 | 7 |
Křesťanská a demokratická unie – Československá strana lidová | 9 | 12 | 10 |
6 |
11 |
|
Koalice Svobodní a Soukromníci | 4 | |||||
Komunistická strana Čech a Moravy |
4 | 9 |
5 |
8 |
8 | |
Občanská demokratická strana |
5 | 3 | 5 |
11 |
16 |
9 |
Svoboda a přímá demokracie | 3 | 2 | ||||
Starostové a nezávislí | 6 | 6 | ||||
Strana Práv Občanů ZEMANOVCI |
4 |
|||||
TOP 09 a Starostové a nezávislí pro Zlínský kraj |
5 |
|||||
STAROSTOVÉ A NEZÁVISLÍ PRO ZLÍNSKÝ KRAJ (NSK a Zlínské hnutí nezávislých) |
5 |
|||||
Evropští demokraté a Nezávislí starostové pro kraj |
3 |
|||||
Čtyřkoalice (KDU-ČSL, Unie svobody, Demokratická unie a ODA) |
15 | |||||
Zlínské hnutí nezávislých |
6 | |||||
Česká pirátská strana | 6 | |||||
Trikolóra, Soukromníci, NEZ | 3 |
Na základě výsledků voleb do krajského zastupitelstva v roce 2012 a povolebních jednání byla vytvořena většinová koalice ČSSD, komunistů a Zemanovců. Jako výraz nesouhlasu s účastí komunistů v této koalici vznikla výzva proti vládě komunistů ve Zlínském kraji.[11]
Od roku 2000 zastávali funkci hejtmana tito členové zastupitelstva:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.