hlavní město španělského autonomního společenství Aragonie From Wikipedia, the free encyclopedia
Zaragoza (katalánsky Saragossa, latinsky Caesaraugusta) je hlavním městem autonomního společenství Aragonie a provincie Zaragoza. Leží na severovýchodě Španělska, na soutoku řeky Ebro s jejími přítoky Huerva a Gállego, téměř ve středu regionu v širokém údolí s různými terény od pouště (Los Monegros) k řídkým lesům a stepím.
Zaragoza | |
---|---|
![]() Tři symboly města: katedrála Del Pilar, řeka Ebro a kamenný most | |
Poloha | |
Souřadnice | 41°39′ s. š., 0°53′ z. d. |
Nadmořská výška | 200 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+01:00 UTC+02:00 |
Stát | ![]() |
Autonomní společenství | Aragonie |
Provincie | Zaragoza |
![]() ![]() Zaragoza | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 973,8 km² |
Počet obyvatel | 682 513 (2023)[1] |
Hustota zalidnění | 700,9 obyv./km² |
Správa | |
Starosta | Jorge Azcón (od 2019) |
Oficiální web | www |
Telefonní předvolba | 976 |
PSČ | 50001–50022 |
Označení vozidel | Z |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Při sčítání lidu roce 2007 žilo v Zaragoze 667 034 obyvatel, což je víc než 50 % obyvatel Aragonie a páté místo mezi španělskými městy. Leží 200 metrů nad mořem a je křižovatkou mezi městy Madrid, Barcelona, Bilbao, Valencia a Toulouse; všechna tato města jsou od Zaragozy vzdálená přibližně 300 kilometrů. Roku 2008 hostila Zaragoza světovou výstavu Expo 2008 a roku 2011 byla řada zdejších stavebních památek zařazena do souboru Mudéjarská architektura v Aragonii jako součást světového dědictví.
Město bylo založeno Římany v letech 24 až 12 př. n. l. na místě staršího sídliště Iberů a neslo jméno Colonia Caesaraugusta, z něhož se přes zkomolený arabský název Saraqusta vzniklo současné jméno. V roce 380 se v Zaragoze uskutečnil církevní sněm, který stanovil datum vánočního svátku na 25. prosinec. V letech 452 a 466 obsadily město germánské kmeny, roku 541 je marně obléhali Frankové. V 7. století se město díky několika vynikajícím biskupům kulturně velmi pozvedlo, ale v 8. století je dobyli severoafričtí muslimové a začlenili do Córdobského emirátu a později chalífátu. V dalších stoletích bylo baštou v boji proti křesťanským královstvím na severu Španělska, až se chalifát rozpadl a vznikla taifská království. Roku 1118 dobylo Zaragozu křesťanské království Aragón a z města se stalo hlavní město tohoto království.
Během Španělské války za nezávislost proti Napoleonovi byla Zaragoza od 15. června do 13. srpna 1808 neúspěšně obléhána. Od 21. prosince 1808 začalo další obléhání města, které skončilo 20. února 1809 jeho kapitulací.
V červnu 1936, na samém začátku občanské války, dal velitel místní policie obsadit strategicky důležitá místa a popravit 360 předáků stran Lidové fronty. V srpnu a září 1937 se republikáni pokoušeli Zaragozu dobýt, což by mělo nejen symbolický, ale také značný strategický význam. Nacionalistické posily z Pamplony tomu však zabránily. Během občanské války bylo na hřbitově popraveno nejméně 3543 osob, poslední masový hrob u hřbitovní zdi byl objeven roku 1979.
Roku 2004 rozhodl Mezinárodní úřad pro výstavnictví (BIE), že světová výstava Expo 2008 se bude konat v Zaragoze. Jejím hlavním tématem byla voda
V okolí Zaragozy je řada továren velkých evropských firem, například automobilky Opel a Peugeot, továrna firmy Bosch na domácí spotřebiče (BSH Electrodomestica) nebo španělského výrobce železničních vozů a rychlostních vlaků CAF.
Letiště Zaragoza (IATA kód ZAZ) má vojenskou a civilní část, kam létají levné společnosti a charterové lety. Zaragoza je jeden z nejdůležitějších železničních uzlů ve Španělsku a je křižovatkou dvou vysokorychlostních tratí, totiž Madrid – Barcelona a Zaragoza – Huesca. Cesta do Madridu trvá 75 minut, do Barcelony 90 minut. Pro Expo 2008 byla zřízena příměstská dráha, která v oblasti města jede v tunelu. Od roku 2011 je v provozu první tramvajová trať, která v centru jede na akumulátory, aby historické centrum nehyzdily troleje.
V Zaragoze se prolíná historie a současnost, zejména v jejím historickém jádru. To se však pozvolna vylidňuje a chátrá, protože lidé se raději stěhují do pohodlnějších moderních čtvrtí.
Rok | 1857 | 1900 | 1950 | 2000 | 2017 |
Obyvatel | 63.399 | 99.118 | 264.256 | 604.629 | 664.938[2] |
Legislatura | jméno | strana |
---|---|---|
1979–1983 | Ramón Sainz de Varanda | PSOE |
1983–1987 | Ramón Sainz de Varanda | PSOE |
1987–1991 | Antonio González Triviño | PSOE |
1991–1995 | Antonio González Triviño | PSOE |
1995–1999 | Luisa Fernanda Rudi Ubeda | PP |
1999–2000 | Luisa Fernanda Rudi Ubeda | PP |
2000–2003 | José Atarés Martínez | PP |
2003–2007 | Juan Alberto Belloch Julbe | PSOE |
2007–2011 | Juan Alberto Belloch Julbe | PSOE |
2011–2015 | Juan Alberto Belloch Julbe | PSOE |
2015–2019 | Pedro Santisteve Roche | Zaragoza en común |
2019–2023 | Jorge Azcón | PP |
2023- | Natalia Chueca | PP |