člověkem vytvořený objekt vypuštěný na orbitu From Wikipedia, the free encyclopedia
Umělá družice (umělý satelit) je umělé kosmické těleso, které se pohybuje v prvním přiblížení po uzavřené křivce (oběžné dráze, přibližně po elipse) kolem přirozeného kosmického tělesa, např. planety nebo jejího měsíce, na rozdíl od kosmických sond, pohybujících se na počátku jejich letu v gravitačním poli Země po otevřených křivkách (po parabole nebo hyperbole).
Podle specifických vlastností oběžných drah umělých družic se jako zvláštní podkategorie rozeznávají družice stacionární, polární a heliosynchronní.
Umělé družice se rozdělují do kategorií zejména právě podle centrálního tělesa, kolem něhož se pohybují, tedy např. umělé družice Země, umělé družice Měsíce, umělé družice Marsu atd. Umělá kosmická tělesa, pohybující se po eliptických drahách kolem Slunce, se sice v počátcích kosmonautiky nazývala analogicky umělé družice Slunce nebo umělé planetky, ale později se pro ně vžilo spíše označení meziplanetární sondy, případně planetární sondy.
Jiné dělení vychází z hlavního účelu umělých družic, podle kterého je lze rozdělit na:
Rozdělení podle výšky oběžné dráhy:
V případě, že zanedbáme gravitační vliv ostatních těles a považujeme gravitační pole Země za sféricky symetrické, pohybuje se družice okolo Země po elipse, v jejímž ohnisku se nachází těžiště Země (1. Keplerův zákon). Polohu družice vůči Zemi proto popisujeme tak, že stanovíme polohu elipsy vůči Zemi, tvar elipsy a pak polohu družice na elipse.
Polohu elipsy vůči Zemi charakterizují tři úhly (viz obrázek):
Tvar elipsy vyjadřují buď její poloosy nebo hlavní poloosa dráhy a excentricita .
K tomu, abychom pro určitý čas t určili polohu družice na elipse, stačí znát polohu družice v nějakém jiném čase, protože pohyb družice je plně dán 2. Keplerovým zákonem (plocha opsaná průvodičem za jednotku času je konstantní) a 3. Keplerovým zákonem (poměr třetí mocniny hlavní poloosy a druhé mocniny oběžné doby je konstantní).
Poprvé o vypouštění satelitů na oběžnou dráhu psal Edward Everett Hale v povídce The Brick Moon. Příběh též začal vycházet v roce 1869 jako seriál v měsíčníku The Atlantic Monthly[1][2]. Myšlenka vypouštění satelitů na oběžnou dráhu se vrací roku 1879 v knize Julese Verna Ocelové Město.
V roce 1903 Konstantin Eduardovič Ciolkovskij (1857–1935) publikoval spis Výzkum světových prostorů reaktivními přístroji (rusky Исследование мировых пространств реактивными приборами). Byla to první akademické pojednání o raketové technice schopné vynést těleso na oběžnou dráhu. Jako jednu z variant použitého paliva navrhoval použití kapalného vodíku a kapalného kyslíku. Během celého života publikoval přes 500 prací týkající se kosmických letů vesmírem a příbuzných oblastí, včetně románů science fiction. Mezi jeho práce patří návrhy raket, pomocných raket, kosmických stanic, vzduchových uzávěrů pro výstup z kosmické lodě a řada dalších. Zajímal se i o stravování a řešení problémům s kyslíkem na vesmírných koloniích. Od kosmonautiky není daleko k letectví, takže není překvapením, že jisté úsilí věnoval i tomuto oboru. Zajímavostí je, že tyto kalkulace prováděl ve stejnou dobu jako bratři Wrightové.
V roce 1928 Herman Potočnik (1892–1929) publikoval svou první a zároveň poslední knihu Problém letu vesmírem – raketový motor (německy Das Problem der Befahrung des Weltraums - der Raketen Motor). V ní podrobně představil kosmickou stanici a navrhl její umístění na geostacionární dráze. Stanici považoval pro lidstvo za velmi přínosnou především v mírovém nasazení.
V roce 1945 anglický spisovatel science fiction Arthur C. Clarke (narozen 1917) popsal detailně možnost použití družic pro hromadné sdělovací prostředky. Clarke zkoumal operativní zabezpečení ostrovního systému. Podle jeho vize by dostačovalo vypustit na oběžnou dráhu tři družice pro pokrytí celé naší planety.
První umělou družicí Země se stal Sputnik 1, vypuštěný z kosmodromu Bajkonur 4. října 1957.[3]
Umělé družice je na oběžnou dráhu Země schopno vypouštět pouze několik zemí:
Stát | Rok startu | Kosmodrom | Nosná raketa | Družice |
---|---|---|---|---|
Sovětský svaz (resp. dnes Rusko) | 1957 (1992) | Bajkonur (Pleseck) | Sputnik (Sojuz U) | Sputnik 1 (Kosmos 2175) |
Spojené státy | 1958 | Cape Canaveral | Juno I (Jupiter-C) | Explorer 1 |
Francie | 1965 | Hammaguir | Diamant A | Asterix |
Japonsko | 1970 | Kagošima | Lambda 4S | Ósumi |
Čína | 1970 | Ťiou-čchuan | Čchang Čeng CZ-1 | Tung-fang-chung 1 |
Spojené království | 1971 | Woomera | Black Arrow | Prospero X-3 |
Indie | 1980 | Šríharikota | SLV-03 | Rohini |
Izrael | 1988 | Palmachim | Šavit | Ofek-1 |
Ukrajina[pozn. 1] | 1991 (1995) | Pleseck | Cyklon 3 | Strela 3 (Sič 1) |
Írán | 2009 | Semnán | Safir 2 | Omid 1 |
Severní Korea | 2012 | Sohae | Unha-3 | Kwangmyŏngsŏng-3 |
Jižní Korea | 2013 | Naro Space Center | Naro-1 | STSAT-2C |
Nový Zéland | 2018 | Rocket Lab Launch Complex | Electron | CubeSat |
Zkonstruovat umělou družici je snadnější než postavit nosnou raketu a kosmodrom. Států a organizací, které mají (měly) družici na oběžné dráze Země je proto více:
Země | Rok | Družice | Družic na oběžné dráze 2010/2011[5] (aktivních i neaktivních) |
---|---|---|---|
![]() ( ![]() | 1957 (1992) | Sputnik 1 (Kosmos 2175) | 1437 |
![]() | 1958 | Explorer 1 | 1099 |
![]() | 1962 | Alouette 1 | 32 |
![]() | 1962 | Ariel 1 | 29 |
![]() | 1964 | San Marco 1 | 17 |
![]() | 1965 | Astérix | 49 |
![]() | 1967 | WRESAT | 11 |
![]() | 1969 | Azur | 42 |
![]() | 1970 | Ósumi | 126 |
![]() | 1970 | Tung-fang-chung 1 | 111 |
![]() | 1973 | Kopernik 500 | 1 |
![]() | 1974 | ANS | 5 |
![]() | 1974 | Intasat | 9 |
![]() | 1975 | Árjabhata | 45 |
![]() | 1976 | Palapa A1 | 10 |
![]() | 1978 | Magion 1 | 5 |
![]() | 1981 | Bolgaria 1300 | 1 |
![]() | 1985 | Brasilsat A1 | 11 |
![]() | 1985 | Morelos 1 | 7 |
![]() | 1986 | Viking | 11 |
![]() | 1988 | Ofek-1 | 10 |
![]() | 1988 | Astra 1A | 15 |
![]() | 1990 | Lusat | 10 |
![]() | 1990 | Badr-1 | 5 |
![]() | 1992 | Kitsat A | 12 |
![]() | 1993 | PoSAT-1 | 1 |
![]() | 1993 | Thaicom 1 | 6 |
![]() | 1994 | Turksat 1B | 5 |
![]() | 1995 | Sič-1 | 6 |
![]() | 1995 | FASat-Alfa | 1 |
![]() | 1996 | MEASAT | 4 |
![]() | 1997 | Thor 2 | 3 |
![]() | 1997 | Mabuhay 1 | 2 |
![]() | 1998 | Nilesat 101 | 3 |
![]() | 1998 | ST-1 | 3 |
![]() | 1999 | ROCSAT-1 | 9 |
![]() | 1999 | Ørsted | 4 |
![]() | 1999 | SUNSAT | 2 |
![]() | 2000 | Saudisat 1A | 12 |
![]() | 2000 | Thuraya 1 | 3 |
![]() | 2001 | Maroc-Tubsat | 1 |
![]() | 2002 | Alsat 1 | 1 |
![]() | 2003 | Hellas Sat 2 | 2 |
![]() | 2003 | Hellas Sat 2 | 2 |
![]() | 2003 | Nigeriasat 1 | 4 |
![]() | 2005 | Sina-1 | 4 |
![]() | 2006 | KazSat 1 | 2 |
![]() | 2006 | BelKA | 1 |
![]() | 2007 | Libertad 1 | 1 |
![]() | 2007 | Rascom-QAF 1 | 2 |
![]() | 2008 | VINASAT-1 | 1 |
![]() | 2008 | Venesat-1 | 1 |
![]() | 2009 | SwissCube-1 | 1 |
![]() | 2012 | MaSat-1 | |
![]() | 2012 | PW-Sat | |
![]() | 2012 | Goliat | |
![]() | 2012 | BKA (BelKA-2) | |
![]() | 2012 | Kwangmyŏngsŏng-3 Unit 2 | |
![]() | 2013 | Azerspace | |
![]() | 2013 | TUGSAT-1/UniBRITE | |
![]() | 2013 | Bermudasat 1 | |
![]() | 2013 | NEE-01 Pegaso | |
![]() | 2013 | ESTCube-1 | |
![]() | 2013 | Es'hailSat1 | |
![]() | 2013 | PUCPSAT-1 | |
![]() | 2013 | TKSat-1 | |
![]() | 2014 | LituanicaSAT-1 a LitSat-1 | |
![]() | 2014 | QB50P1 a QB50P2 | |
![]() | 2014 | Antelsat | |
![]() | 2014 | Tigrisat | |
![]() | 2015 | TurkmenAlem52E/MonacoSAT | |
![]() | 2015 | Laosat-1 | |
![]() | 2017 | Aalto-2 | |
![]() | 2017 | BRAC Onnesha | |
![]() | 2017 | GhanaSat-1 | |
![]() | 2017 | Mazaalai | |
![]() | 2017 | Venta-1 | |
![]() | 2017 | skCUBE | |
![]() | 2017 | AngoSat-1 | |
![]() | 2018 | Humanity Star | |
![]() | 2018 | Proyecto Irazú | |
![]() | 2018 | 1KUNS-PF | |
![]() | 2018 | BHUTAN-1 | |
![]() | 2018 | JY1-SAT | |
![]() | 2019 | NepaliSat-1 | |
![]() | 2019 | RWASat-1 | |
![]() | 2019 | SRSS-1 | |
![]() | 2019 | ETRSS-1 | |
![]() | 2020 | Quetzal-1 | |
![]() | 2020 | TRISAT/NEMO-HD | |
![]() | 2020 | OSM-1 Cicero | |
Dne 10. února 2009 došlo k první srážce dvou družic na oběžné dráze Země. Stalo se tak ve výšce asi 800 kilometrů nad Sibiří a srazil se při ní americký satelit komunikační firmy Iridium a nefunkční ruská vojenská družice.[6]
viz Záblesk družice
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.