ocenění udělované organizací ACM počítačovým vědcům From Wikipedia, the free encyclopedia
Cena A. M. Turinga (anglicky ACM A.M. Turing Award) je ocenění udělované každoročně Asociací výpočetní techniky (ACM) jednotlivcům za jejich technický přínos v oboru informatiky. Přínos by měl mít trvalou a výraznou důležitost pro celý obor. Většina oceněných osobností byli informatici.
Cena je pojmenována po Alanu Mathisonovi Turingovi (1912–1954), britském matematikovi, který je považován za jednoho ze zakladatelů moderní informatiky. Turingova cena je někdy označována za „Nobelovu cenu informatiky“, neboť je nejdůležitějším oceněním v tomto oboru.
Turingovu cenu sponzoruje společnost Google Inc.; momentální výše ceny je 1 000 000 USD (dříve měla cena hodnotu 250 000 dolarů).
Rok | Nositel | Přínos |
---|---|---|
1966 | ![]() | pokročilé metody programování, tvorba překladačů |
1967 | ![]() | uložený program, programové knihovny |
1968 | ![]() | numerické metody, systémy automatického kódování, kódy pro detekci a opravu chyb |
1969 | ![]() | umělá inteligence |
1970 | ![]() | numerická analýza, lineární algebra, „zpětná“ analýza chyb |
1971 | ![]() | umělá inteligence |
1972 | ![]() | věda a umění programovacích jazyků |
1973 | ![]() | databázové technologie |
1974 | ![]() | analýza algoritmů a návrh programovacích jazyků |
1975 | ![]() ![]() | umělá inteligence, psychologie lidského vnímání, zpracování seznamů |
1976 | ![]() ![]() | nedeterministické počítače |
1977 | ![]() | vysokoúrovňové programování, formální metody specifikace programovacích jazyků |
1978 | ![]() | metodologie tvorby účinného a spolehlivého software |
1979 | ![]() | programovací jazyky a matematická notace, implementace interaktivních systémů, výukové využití APL, teorie a praxe programovacích jazyků |
1980 | ![]() | definice a návrh programovacích jazyků |
1981 | ![]() | systémy pro řízení bází dat, obzvláště relační databáze |
1982 | ![]() | výpočetní složitost |
1983 | ![]() ![]() | obecná teorie operačních systémů, implementace operačního systému UNIX |
1984 | ![]() | vývoj programovacích jazyků |
1985 | ![]() | teorie algoritmů, zvláště teorie NP-úplnosti |
1986 | ![]() ![]() | návrh a analýza algoritmů a datových struktur |
1987 | ![]() | teorie překladačů, architektura rozsáhlých systémů, vývoj počítačů typu RISC |
1988 | ![]() | počítačová grafika |
1989 | ![]() | numerická analýza |
1990 | ![]() | CTSS a Multics |
1991 | ![]() | LCF, programovací jazyk ML, CCS |
1992 | ![]() | distribuovaná prostředí osobních počítačů |
1993 | ![]() ![]() | teorie výpočetní složitosti |
1994 | ![]() ![]() ![]() | rozsáhlé systémy umělé inteligence |
1995 | ![]() | teorie výpočetní složitosti a její aplikace na kryptografii a ověřování programů |
1996 | ![]() | temporální logika, ověřování programů a systémů |
1997 | ![]() | interaktivní výpočty |
1998 | ![]() | databázové transakční operace |
1999 | ![]() | architektura počítačů, operační systémy, softwarové inženýrství |
2000 | ![]() ![]() | teorie počítání včetně generování pseudonáhodných čísel, kryptografie a výpočetní složitosti |
2001 | ![]() ![]() | objektově orientované programování |
2002 | ![]() | šifrování s veřejným klíčem |
2003 | ![]() | objektově orientované programování |
2004 | ![]() | protokoly TCP/IP |
2005 | ![]() | návrh programovacích jazyků (ALGOL 60), návrh překladačů a umění a praxe počítačového programování |
2006 | ![]() | optimalizující překladače, automatická paralelizace provádění |
2007 | ![]() ![]() ![]() ![]() | práce na automatických způsobech hledání návrhových chyb v počítačovém hardwaru a softwaru [1] |
2008 | ![]() | praktické a teoretické základy návrhu programovacích jazyků a systémů, zejména s ohledem na datovou abstrakci, odolnost vůči chybám a distribuované výpočty |
2009 | ![]() | průkopnický návrh a realizace osobního počítače a četné vynálezy, které pomohly rozšíření místních sítí (LAN) |
2010 | ![]() | převratné příspěvky k teorii počítání, včetně teorie pravděpodobně přibližně správného učení, složitosti počítání a algebraických výpočtů a teorie paralelních a distribuovaných výpočtů |
2011 | ![]() ![]() | fundamentální příspěvky k rozvoji umělé inteligence prostřednictvím rozvoje kalkulu pro pravděpodobnostní a kauzální vyvozování |
2012 | ![]() ![]() ![]() ![]() | práce v oblasti teorie složitosti, která položila teoretické základy moderní kryptografii a zavedení nových efektivních metod ověřování matematických důkazů v této oblasti[2] |
2013 | ![]() | příspěvky ke spolehlivosti a konzistenci počítačových systémů |
2014 | ![]() | zásadní přínos k vývoji moderních databázových systémů[3] |
2015 | ![]() ![]() | vynalezení a rozšíření asymetrické kryptografie s veřejným klíčem,[4] včetně použití pro elektronické podpisy, a praktického způsobu výměny kryptografických klíčů[5] |
2016 | ![]() | zásluhy o rozvoj webových technologií, především protokolu HTTP, World Wide Web (WWW) i prvního webového prohlížeče.[6] |
2017 | ![]() ![]() | systematický, kvantitativní přístup k návrhu a vyhodnocování počítačových architektur s trvajícím dopadem na mikroprocesorový průmysl |
2018 | ![]() ![]() ![]() | konceptuální a technické průlomy, které z hlubokých neuronových sítí učinily kritickou komponentu výpočetní techniky[7] |
2019 | ![]() ![]() | zásadní příspěvky počítačové 3D grafice a revoluční dopad těchto technik na počítačem generovaný obsah (CGI) ve filmu a dalších aplikacích[8] |
2020 | ![]() ![]() ![]() | fundamentální algoritmy a teorii zásadní pro implementaci programovacích jazyků a za shromáždění těchto výsledků a výsledků jiných v nesmírně vlivných knihách, které vzdělávaly generace počítačových vědců[9] |
2021 | ![]() | průkopnické příspěvky k numerickým algoritmům a knihovnám, které umožnily, aby po více než čtyři dekády udržoval vysoce výkonný výpočetní software krok s exponenciálním vylepšování hardwaru[10] |
2022 | ![]() | vynález, standardizace a komercializace Ethernetu[11] |
2023 | ![]() | průkopnické příspěvky teorii algoritmů včetně přetvoření našeho porozumění roli náhody v informatice a matematice a za dekády intelektuálního vedení v oboru teoretické informatiky[12] |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.