From Wikipedia, the free encyclopedia
Podkrkonošské nářečí (někdy nazývané krkonošské) je specifické nářečí českého jazyka, užívané přibližně na území národopisné oblasti Podkrkonoší a Krkonoš – tj. zejména v okrese Semily, v jižní a východní části okresu Jablonec nad Nisou a v severozápadní části okresu Trutnov. Je příbuzné s podještědským nářečím, které se užívá v jižní oblasti Liberecka.[1][2] Řadí se k severovýchodočeské nářeční oblasti češtiny (stejně jako např. blízké kladské nářečí), některé níže uvedené znaky jsou shodné pro celou tuto skupinu.
V lexiku se objevuje vliv němčiny, ve fonologii vliv polštiny (slezštiny).
V běžné mluvě se používalo až do 70. let 20. století, postupně však mizí (ačkoli některé prvky nebo výrazy mohou přetrvávat nadále) – poslední enklávy se uvádějí v oblastech Mrklova a Poniklé. Kromě několika (většinou dříve vydaných) knih je nářečí prakticky nedostupné v tištěných či elektronických médiích, téměř se neužívá ani v populárním večerníčkovém televizním seriálu Krkonošské pohádky. V nářečí jsou ale natočeny některé televizní pohádky, viz část Nářečí v umění.
Nářečí se vyznačuje následujícími znaky:[3][4]
Příklad: Kerkonoše = Krkonoše, smerkovy perkynko = smrkové prkénko, pelná = plná, berzy = brzy[2]
Příklad: řemesnik = řemeslník
Příklad: outery nebo outerek = úterý
Příklad: poudám = povídám, prauda = pravda[2], neujeďal = nevěděl, woni uwiděj = oni uvidí
(pozn.: v psaném textu se často v a w nerozlišují)
Příklad: serce = srdce, prállo = prádlo, hnelle = hnedle,[2] honně = hodně, voň ňákejch = od nějakých
Příklad: dje = dvě
Příklad: spratěk = spratek, srounať = srovnat, bejť = být
Příklad: łžice = lžíce (též wžice)
Příklad: 3. pád k tátoj = k tátovi, 7. pád s tátem = s tátou, se łžicej = lžící
Příklad: běžal = běžel, seďali = seděli, voperšalej = opršelý
Příklad: Adna = Anna
Příklad: modlitemna = modlitebna, velemní = velební, daremná = darebná
Příklad: itŕnice = jitrnice
Příklad: kočiště = kočka, Anetiště = Aneta, Anče = Anna
Příklad: kůsa = kosa, kůtě = kotě (ale koza nebo kopec se již nemění), ďůče = děvče, dámno = dávno, círa = dcera, hneska = dneska, deň = den
Příklad: kortouč = kolečko (trakař), čemersnej, čemesnej = čiperný, moska, mostka (pomnož.), násep (žen.r.) = zápraží,[2] bouchoř = vrchní zmrzlá vrstva sněhu,[2] hrobky = hromady kamení vybíraného z polí[2], cacnej = nedočkavý[5], piškuntál = mužský pohlavní úd (z německého Bestandteil = součástka)[6]
Některé obce či geografické útvary mají (měly) v podkrkonošském nářečí pozměněný název oproti platnému úřednímu názvu.
Úřední název (2022) | nářeční název | poznámky |
---|---|---|
Benecko | Nebesko | |
Hrabačov | Hrabičkou | |
Jablonec nad Jizerou | Loneček | |
Jestřabí v Krkonoších | Jestřaba | |
Mrklov | Merklou, též Merklín | |
Mříčná | Smerčina | |
Peřimov | Přím | |
Příchovice | Štěpánou | |
Rejdice | Smerčiny | |
Rokytnice nad Jizerou | Roketnice | |
Roztoky u Jilemnice | Stoky | |
Šumburk nad Desnou | Šumná | |
Vrchlabí | Verchláb | |
Vysoké nad Jizerou | Větrou, Vysoký | |
Zlatá Olešnice | Volešničtě, Volešnice |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.