Ulice je situována v mírném svahu, převážně je zastavěná činžovními domy z konce 19. a začátku 20. století, kdy se stala páteřní komunikací s množstvím obchodů. Vystřídaly se zde slavné firmy jako evangelické vydavatelství a knihkupectví Blahoslav (po roce 1990 proměněné v antikvariát) nebo lékárna, ze které se dochoval dřevěný secesní portál s řezaným reliéfem Hygeiy. Z tradičních restaurací zůstala pod původním názvem jen U Bubeníčků. V současné době zde sídlí 162 firem, mezi nimi například Česká asociace pedagogického výzkumu, pobočka Pedagogické fakulty Univerzity Karlovy, optika, koření, orientální potraviny, stylový nábytek, kavárny a čajovny, dva hotely, taneční škola, aj. VMyslíkově domě sídlí velvyslanectví Belgického království.
Myslíkův dům na č. 31. Jméno jeho domnělého majitele dalo omylem jméno celé uliciNárožní dům Myslíkova 22 do ulic Odborů a Na zbořenci
Ulice vznikla se založením Nového Města vroce 1348 výnosem krále Karla IV.. Tehdy ještě neměla jméno, přiléhala k osadě Zderaz, což připomíná název přilehlé ulice Na Zderaze, podle toho se myslíkova nazývala Pod Zderazem. Osada vznikla kolem kostela svatého Petra a Pavla, a po vzniku Nového Města do něho byla začleněna. Později převládl název Pasířská podle řemeselníků zde sídlících. Další dočasné pojmenování bylo kolem roku 1700 podle obchodníků s obilím Žitná, zatímco dnešní Žitná ulice se nazývala Žitnobranská[2]
Název ulice Myslíkova pochází asi zroku 1884, nese jméno místního měšťana Adama Myslíka z Hyršova, na Radlici a v Košířích a zakladatele rodu Myslíků zHyršova, pojmenování vzniklo omylem. Dům na rohu ulic Myslíkovy a Spálené totiž nepatřil Adamu Myslíkovi, jak uvádí pamětní deska na domě, nýbrž Eliáši Myslichovi zVilimštejna, komorníkovi při zemských deskách v17.století.[3]
Ulice je poměrně frekventovaná, a ústí do ní deset ulic: Vojtěšská-Náplavní, Pštrossova-Na Zderaze, Křemencova-Odborů a Černá. Část Myslíkovy ulice od křižovatky sulicí Odborů po křižovatku sulicí Spálenou, je jednosměrná.
Celou délkou ulice prochází dvoukolejná tramvajová trať se zastávkou „Myslíkova“. V 50. a 60. letech tudy jezdily linky 3, 15, 17 a 21, po roce 1990 byl tramvajová doprava zásadně zredukována, po určitou dobu vyloučena úplně, později zavedena linka 14, od změny jízdních řádů na podzim 2016 linka 5.
Dům čp. 171/II Myslíkova 31, Černá 2 – rozlehlý rohový renesanční objekt „U Myslíků“/U Myslichů nebo „U Nosů“ na nároží ulic Myslíkovy, Černé a Spálené, patřil komorníku Eliáši Myslichovi; roku 1861 zde Vojtěch Veselý (1823–1881)[4] otevřel pivnici s pivovarem,[5] o tři roky později nechal osadit pamětní desku.[6] Podnik po něm zdědil syn Jan Zdeněk Veselý (1850–1890), známý jako sokolský funkcionář, komunální politik a dramatik.[7] V 50.–80. letech sídlilo v přízemí proslulé řeznictví s jídelnou, navštěvovanou mj. herci z Národního divadla, lidově proto zvané Pražský Hollywood; památkově chráněný dům
V domě č. p. 172/XXIII bývala kavárna Novoměstská (původně Petra Fastra). Pověst vypráví o pokladě, který se údajně v tomto domě nacházel: „Kdysi majitel toho domu z vlasti utíkaje pro víru a nemoha stříbrných nádob svých vzíti s sebou, poslední noci všechny roztavil a stříbro nalil do velikého pekáče, jenž měl podobu ryby. Ulila se tedy stříbrná ryba, kterou muž ten zazdil v domě doufaje, že po čase se vrátí. Ale zemřel v cizině dříve, než mohl komu prozraditi své tajemství. Po dlouhých teprv letech, když nový majitel zpustlý a sešlý dům znova stavěl, nalezl stříbrnou rybu a stal se boháčem.“[zdroj?]
čp. 174/II, Myslíkova 23 – šestipatrový funkcionalistický dům firmy Nekvasil, postaven 1936–37; památkově chráněný dům
Dům čp. 187/II, Myslíkova 13 (Pštrossova 2 – čtyřpatrový novorenesanční nájemní dům postaven roku 1896; zde v předchozím domě žil a zemřel básník a vědec František Ladislav Čelakovský (1799–1852); František Škroup (1801–1862), pamětní deska na domě připomíná, že zde složil nápěv písně Kde domov můj. Vtémže domě žili také lékař a spisovatel dr. Josef Čejka a mládí zde prožil hudební skladatel oper Karel Bendl, sbormistr nedalekého Hlaholu, autor první české operetyIndiánská princezna. Vdomě žil také malíř staré Prahy Pavel Körbel.
Dům čp. 208/II, Myslíkova 7 – secesní dům a poliklinika „U Kheilů“ (podle majitele obchodního učiliště Karla Petra Kheila), navrhl architekt Matěj Blecha; památkově chráněný dům
Domy čp. 257/II a 258/II, Myslíkova 6 a 8 – novorenesanční činžovní domy z roku 1868, navrhl arch. Josef Schulz, restaurace U Bubeníčků; památkově chráněný dům
Dům čp. 263/II, Myslíkova 22 – nárožní objekt do ulic Odborů a Na Zbořenci, novogotický dům z roku 1907, arch. František Jiskra; památkově chráněný dům
Dům čp. 282/II, Myslíkova 26 – klasicistní nájemní dům „U černého koníčka“ z roku 1848;; památkově chráněný dům
Dům čp. 1647/II, Myslíkova 21, Křemencova 2 – novorenesanční dům, arch. Martin Bělský (1882); na fasádě novorenesanční sgrafita, ve výklencích oken alegorické postavy:Sochařství, Hudba, Architektura a Malířství (autor neznámý); památkově chráněný dům
Dům čp. 1697/II, Myslíkova 16 – novorenesanční dům z roku 1882; arch. Josef Anger; intaktně zachována schodišťová chodba, zábradlí, dlažby a dveře; památkově chráněný dům
Dům čp. 1922/II Myslíkova 9 – dům „U Škopků“ nebo „U Strašpytlů“, navrhl arch. František Niklas roku 1894; portál secesní: Svatovojtěšská lékárna
Dům čp. 2018/II, Myslíkova 2, Masarykovo nábřeží 20 – nárožní secesní činžovní dům, arch. Richard Praus (1908); v 50.–80. letech 20. století v přízemí bývala rybárna, prodejna živých ryb s bazénkem. V domě dožila herečka a překladatelka Hana Vítová.