Mladen Naletilić Tuta (1. prosince 1946 – 17. prosince 2021) byl bosenskochorvatský polovojenský velitel „praporu odsouzenců“ Chorvatské rady obrany (HVO). Mezinárodním trestním tribunálem (ICTY) byl odsouzen za válečné zločiny.
Mladen Naletilić | |
---|---|
![]() | |
Narození | 1. prosince 1946 Široki Brijeg |
Úmrtí | 17. prosince 2021 (ve věku 75 let) Mostar |
Povolání | voják |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Mladen Naletilić se narodil v Širokém Brijegu v Bosně a Hercegovině. V mládí odešel do západního Německa v rámci jugoslávského programu dočasné práce v zahraničí přes chorvatskou emigrační agenturu „Spojení Chorvati Německa“.[1] Provozoval kasino v Singenu a podle Miroslava Tuđmana byl také pasákem.[2]
Spolupracoval s německou zpravodajskou službou Bundesnachrichtendienst a bulharským výborem pro státní bezpečnost.[3]
V roce 1990 se vrátil do Chorvatska a v roce 1991 založil dobrovolnickou jednotku a pojmenoval ji „Prapor odsouzenců“ (chorvatsky Kažnjenička bojna).[4] V roce 1992, kdy začala bosenská válka, byl „prapor odsouzenců“ přesunut z Širokého Brijegu (dříve Lištica) a působil v Hercegovině. Mezi členy jednotky patřili zahraniční dobrovolníci jako Němci, Britové, Francouzi, Švédové, Paraguayci a Argentinci.[5]
V rámci Chorvatské rady obrany ("prapor odsouzenců") bojoval proti Jugoslávské lidové armádě (JNA) a armádě Republiky srbské (VRS). Byl velitelem jeho jednotky pod vedením generála Ivana Andabaka.[6] Byl blízkým přítelem tehdejšího chorvatského ministra obrany Gojko Šušaka. 2. srpna 1992 Naletilić nařídil své jednotce zabít Blaže Kraljeviće, generála chorvatských obranných sil a generála Armády Republiky Bosna a Hercegovina (ARBiH), spolu s osmi Kraljevićovými podřízenými. Naletilić odměnil dvacet mužů částkou 5 000 německých marek pro každého.[7] Kraljević se postavil proti pokusům chorvatského prezidenta Franjo Tuđmana a jeho strany Chorvatské demokratické společenství (HDZ), stejně jako Mate Bobana a Radovana Karadžiće rozdělit Bosnu a Hercegovinu.[8][9][10][11]
V roce 1993 se k Naletilićově jednotce připojil Jusuf Prazina. Byl jedním z organizátorů obrany Sarajeva a také zločincem. Když v roce 1992 vypukla chorvatsko-bosňácká válka, „prapor odsouzenců“ bojoval proti ARBiH v Jablanici, Doljani a Gornjim Vakufu. 17. dubna 1993 jeho jednotka zaútočila na vesnici Sovići a provedla násilný přesun Bosňáků. 9. května 1993 byli příslušníci „praporu odsouzenců“ zapojeni do obléhání východního Mostaru.
V listopadu 1993 se Naletilić dostal do osobního konfliktu s generálem Slobodanem Praljakem z HVO, a proto byl údajně nucen opustit svůj post náčelníka štábu HVO.[12] V roce 1994 se Naletilić postavil proti příměří mezi Chorvaty a Bosňáky a také se postavil proti zrušení Chorvatské republiky Herceg-Bosna, neuznané entity Bosny a Hercegoviny, a hořce obvinil Gojko Šušaka a Franjo Tuđmana ze zrady.[12]
Po skončení války odešel z armády. V roce 1997 byl zatčen a odsouzen za vraždu Roberta Nosiće, vojenského policisty a člena chorvatských obranných sil z Ljubuški.[2] Naletilić strávil dva roky ve věznici Remetinec. Kvůli zdravotním problémům byl 14. listopadu 1999 převezen do Centra klinické nemocnice Záhřeb. V březnu 2000 byl Naletilić vydán ICTY v Haagu a usvědčen a odsouzen k 20 letům vězení za válečné zločiny během chorvatsko-bosňácké války. 24. dubna 2008 byl předán k výkonu trestu v Itálii. Byla mu započtena odkroucená doba od 18. října 1999. 29. listopadu 2012 mu bylo povoleno předčasné propuštění a Naletilić byl z vězení propuštěn 18. února 2013.[13][14] Zemřel 17. prosince 2021 ve věku 75 let.[15]
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.