Květa Fialová se narodila roku 1929 ve Veľkých Dravcích na Slovensku. Její matkou byla výtvarnice a sochařka Květoslava Fialová aotcem Vlastimil Fiala pocházející z Opočnice u Poděbrad,[1] vojenský letec a legionář v Rusku[2]. Fialová o rodičích říkala, že „maminka byla buddhistka, tatínek přísný evangelík“.[3] Rodina žila na Slovensku do roku 1938, kdy byla po připojení obce Veľké Dravce k Maďarsku vyhnána. Přestěhovala se do Žďáru uPolice nad Metují a později do Borohrádku.
Na konci války, v květnu 1945, ji znásilnili dva vojáci Rudé armády. Sama byla potom svědkem jejich popravy zastřelením před plukem. Ve svých vzpomínkách uvádí, že od té doby si zprotivila sex.[4]
Ve filmu se objevila už ve 40.letech a sehrála řadu postav ve více než 120 filmech.[9] Stejně tak později vtelevizních inscenacích a seriálech, ivdabingu. Zřejmě nejznámější rolí je postava barové zpěvačky Tornado Lou vparodii Limonádový Joe aneb Koňská opera (známou písničku Když v baru houstne dým za ni nazpívala Yvetta Simonová).
Květa Fialová se poprvé krátce provdala v 21letech za dramaturga Jiřího Joska[9] (v autoritní databázi Národní knihovny je uvedena i varianta jejího jména Květa Josková[10]). Podruhé prožila v manželství půlstoletí, a to s režisérem Pavlem Hášou až do jeho smrti 5.srpna2009. Vprosinci roku 1962 se jim narodila dcera Zuzana,[11] od které měla vnučku Dominiku.
V roce 2009 na letní dovolené měla srdeční problémy, a pak ji postihla plicní embolie, kvůli které nemohla ani na pohřeb manžela Pavla Háši.[12] V únoru 2015 prodělala srdeční infarkt.[12] Od dubna roku 2015 žila v Alzheimercentru ve středočeských Průhonicích.[4] V září 2017 byla převezena kvůli zdravotním komplikacím do pražské Thomayerovy nemocnice. Zemřela stejně jako její manžel na Alzheimerovu chorobu,[13] a to 26. září 2017 ráno ve věku 88 let.[9]
1991 – Lenka Procházková: Čtyři ženy Alexandra Makedonského. Osoby: Alexandr Makedonský (Oldřich Vízner), Olympia, jeho matka (Květa Fialová), Aristoteles (Ilja Racek), Kleitos, pobočník Alexandra (Václav Knop), Néfastión, pobočník Alexandra (Ivan Gübel), Parmenión, generál (Antonín Molčík), zpravodaj (Josef Somr), Dareios, velekrál Persie (Vladimír Brabec), babička, jeho matka (Stella Zázvorková), Stateira, jeho žena (Jana Štěpánková), Roxana, jeho dcera (Dana Batulková) ad. Režie: Ivan Chrz
2006 George Tabori: Matčina Kuráž, Český rozhlas, překlad: Petr Štědroň, hudba: Marko Ivanovič, dramaturgie: Martin Velíšek, režie Aleš Vrzák. Osoby a obsazení: syn (Jiří Ornest), matka (Květa Fialová), Kelemen (Jiří Lábus), Usoplenec (David Novotný), německý důstojník (Jaromír Dulava), 1. policista (Stanislav Zindulka), 2. policista (Antonín Molčík), strýc Julius (Miloš Hlavica), Marta (Růžena Merunková), milenec + hlas (Vojtěch Hájek), milenec + hlas (Michal Zelenka), hlasy (Petra Jungmanová, Zdeněk Hess a Otmar Brancuzský), žena domovníka + hlas (Bohumila Dolejšová) a modlení + zpěv (Michael Dushinsky). Hra byla vybrána do užšího výběru v soutěži Prix Bohemia Radio 2006 v kategorii „Rozhlasová inscenace pro dospělého posluchače“.[14]
Hry postupující do užšího výběru a soutěžící o Cenu Prix Bohemia Radio 2006 v kategorii „Rozhlasová inscenace pro dospělého posluchače“. [online]. Český rozhlas [cit. 2017-06-17]. Dostupné online.
Kdo je kdo: 91/92: Česká republika, federální orgány ČSFR. Díl 1, A–M. Praha: Kdo je kdo, 1991. 636s. ISBN80-901103-0-4. S.196.
Kdo je kdo = Who is who: osobnosti české současnosti: 5000 životopisů / (Michael Třeštík editor). 5. vyd. Praha: Agentura Kdo je kdo, 2005. 775s. ISBN80-902586-9-7. S.139.
TOMEŠ, Josef, a kol. Český biografický slovník XX. století: I. díl: A–J. Praha; Litomyšl: Paseka; Petr Meissner, 1999. 634s. ISBN80-7185-245-7. S.309.