Jaroslav Čvančara (* 20. listopadu 1948 Praha) je český spisovatel, publicista, autor literatury faktu, pedagog a hudebník – hráč na banjo, kapelník countryové hudební skupiny Taxmeni.
Stručná fakta Narození, Povolání ...
Zavřít
Jaroslav Čvančara se nejprve vyučil lakýrníkem a písmomalířem, později vystudoval pedagogickou školu a střední školu technickou. Během svého života vystřídal řadu povolání – lodník Pražské paroplavební společnosti, kotelník, lakýrník autokarosérií, propagační pracovník, pedagog a badatel-historik.
Jde o předního českého badatele, který se dlouhodobě věnuje problematice atentátu na Reinharda Heydricha a souvisejícím otázkám (český protinacistický odboj, heydrichiáda, vyhlazení Lidic, operace Anthropoid apod.). Na toto téma vydal mimo jiné unikátní obrazovou publikaci o Heydrichovi, obrazovou trilogii na téma čs. odboje a některé další publikace. Působí jako odborný poradce, je spoluautorem při tvorbě několika dokumentárních televizních, rozhlasových pořadů, filmů a výstav.
Několik let působil jako badatel v odboru zkoumání totalitních režimů ÚSTR, kde spolupracoval na výzkumném projektu Československý domácí a zahraniční odboj a nacistická okupační moc.
Rod Jaroslava Čvančary pochází původně ze středního Polabí. Čvančarovi rodiče a blízcí příbuzní patřili k průkopníkům české kinematografie. V letech 1939 až 1940 vlastnili unikátní filmový archiv, který jim byl nacisty zabaven.[1][p 1] V době heydrichiády byli někteří členové rodiny popraveni. Někteří byli perzekvováni. I přes nepříznivé společenské ovzduší protektorátu ukrývali jeho rodiče a strýc větší množství historicky cenných filmových dokumentů. V padesátých letech dvacátého století byla rodina opět vystavena nepřízni a tlaku totalitního režimu.[1]
Jaroslav se již od mládí zajímal o historii a to především o moderní evropské a československé dějiny především v době druhé světové války. Jako badatel-historik shromáždil značné množství dokumentárních materiálů, unikátních fotografií jakož i filmů. Po sametové revoluci, kdy byly zpřístupněny některé archivy (do té doby nepřístupné) pokračoval ve skládání a doplňování faktografické mozaiky, jejíž kostru již měl hotovu z předešlých terénních průzkumů. V desítkách článků v odborných časopisech pak publikoval průběžně svoje badatelské výstupy. V tuzemsku i zahraničí vzbudila pozornost především v roce 1991 vydaná fotograficko-dokumentární publikace "Akce atentát". Neméně zajímavá je i jeho knižní trilogie "Někomu život, někomu smrt" (1997 - 2008), která patří mezi stále žádané (a těžko dostupné) reprezentativní (křídový papír, velký formát tisku) publikace.[1]
Prezident republiky udělil roku 2022 Medaili Za zásluhy I. stupně panu Jaroslavu Čvančarovi za zásluhy o stát v oblasti školství a kultury.[3] Jako bývalý člen skautského oddílu Foglarovy Dvojky s přezdívkou Jáček, spoluorganizoval velkou výstavu u příležitosti devadesátin Jaroslava Foglara a Jana Fischera. Od skautské organizace Junák byl vyznamenán Medailí skautské vděčnosti.[4] Je nositelem ceny Asociace nositelů legionářských tradic Český patriot.[5] V roce 2017 obdržel cenu Miroslava Ivanova Klubu autorů literatury faktu za knihu Pravomil Raichl, život na hranici smrti.[6] Za trvalý přínos v oblasti literatury faktu získal na Slovensku cenu Vojtěcha Zamarovského.[7]
Dne 20. září 2022 obdržel Jaroslav Čvančara čestné občanství Prahy 8.[8][9]
Monografie
- Akce atentát. Magnet-Press, Praha 1991, 126 s. (ISBN 80-85110-77-6).
- Někomu život, někomu smrt. Československý odboj a nacistická okupační moc. 3 díly (1939–1941; 1941–1943; 1943–1945), Laguna, Praha 1997 (2. díl.), Laguna, Praha 2003 (1. díl.), Laguna, Praha 2008 (3. díl.), 351 s.; 253 s., 415 s.
- Ráje a pekla Otakara Batličky. Příběhy statečných. Lepres, 2003, s. 217–229.
- Heydrich. Gallery, Praha 2004, 326 s. (ISBN 80-86010-87-2).
- JELÍNEK, Zdeněk: Operace Silver A. Úvod a obrazová příloha Jaroslav Čvančara. Galacie Scriptorium, 2010.
- KOTYK, Jiří: Hana a Václav Krupkovi pod koly dějin. Doslov – ČVANČARA, Jaroslav: Jak jsem je poznal. Evropské vydavatelství, 2011.
- Heydrich. Gallery, Praha 2011, doplněné vydání.
- ČVANČARA, Miroslav a ČVANČARA, Jaroslav: Zaniklý svět stříbrných pláten. Po stopách pražských biografů. Academia, Praha 2011, 650 s. (ISBN 978-80-200-1969-1).
- ČVANČARA, Jaroslav a MAREK, Jindřich: Vyhnání Čechů z pohraničí v roce 1938, Toužimský a Moravec, Praha, 2018, (ISBN 978-80-7264-189-5)
- ČVANČARA, Jaroslav a ČVANČARA, Miroslav: Městská část Praha 3 v proměnách času, Praha 2019
Studie v odborných periodikách a sbornících
- BAUER, Zdeněk; ČVANČARA, Jaroslav. „Bylo to tam tak čarovně krásné“. Paměť a dějiny. 2022, čís. 01, s. 16–26. Dostupné online. ISSN 1802-8241.
- Prezident Edvard Beneš okem kamery. In: Paměť a dějiny, 3/2011, s. 31–41.
- My sloužíme svému národu. Anabáze Ctirada a Josefa Mašínových a Milana Paumera v US Army. In: Paměť a dějiny, 1/2011, s. 100–117.
- Jaroslav Čvančara, Jaroslav Hazdra, Zdeněk Vajskebr, Jan: Naší ctí je věrnost. Konec druhé světové války v Evropě aneb Anabáze tří šlechticů v květnu 1945. In: Paměť a dějiny, 2/2010, s. 4–22.
- Z jeviště na popraviště. Příběh herečky Anny Čalounové-Letenské. In: Paměť a dějiny, 2/2009, s. 101–115.
- Jaroslav Čvančara, Uhlíř, Jan Boris: Chlebíčková aféra. Poslední odbojový čin ministerského předsedy Aloise Eliáše. In: Historie a vojenství, r. 55/2006, č. 4, s. 37–48.
Popularizační články, rozhovory
- ČVANČARA, Jaroslav: Kněz, který po atentátu ukrýval parašutisty. Lidové noviny, ročník 15, číslo 120, strana 6, 24. 5. 2002
- DOBIÁŠ, Jan: Jaroslav Čvančara. Čert na koze, 9. 12. 2008
- TAUSSIG, Pavel: Vzkaz Jaroslava Čvančary. Česká televize (ČT), 2010.[10]
- POŠÍVAL, Zdeněk: Dvě řádky stop, Pozitivní noviny, 29. 11. 2010.[11]
- BENEŠOVÁ, Hana: Nacisty zaskočila odvaha. Reflex, číslo 21, strany 28 – 39, 26. 5. 2011.
- ŘEBOUN, Ota: Atentát na Heydricha – Konečně vyjde úřední zpráva. Literární noviny, ročník XXII, strany 14 – 15, 26. 5. 2011.
- KNOTEK, Jiří: Selhala zbraň ... nebo člověk? Zbraně & náboje, číslo 9/2011, strany 47 – 51.
Odborná spolupráce na audiovizuálních dílech
Poznámky
V domě na adrese Kubelíkova 1150/48 v Praze 3 sídlila za protektorátu půjčovna filmů bratrů Františka Čvančary a Ferdinanda Čvančary. Půjčovna měla ve svém depozitáři sbírku vzácných historických filmů. Jen čtrnáct dnů uplynulo od obsazení republiky Němci a dne 28. března 1939 tuto filmovou půjčovnu obsadili příslušníci gestapa a úředníci Říšského ministerstva lidové osvěty a propagandy. Společně zabavili velké množství historicky cenných filmů. Zabavené předměty skončily dílem v Říšském filmovém archivu a dílem v Reichsfilmarchivu v Berlíně. V rámci dobývání Berlína Rudou armádou se předměty z berlínského Reichsfilmarchivu staly pravděpodobně kořistí této vítězné armády.[2]
Reference
WWW.FG.CZ, 2015, FG Forrest, a s. Prezident republiky udělil státní vyznamenání. Pražský hrad [online]. [cit. 2023-01-16]. Dostupné online. BOHOUŠEK.CZ, Foglar a Rychlé šípy =. Bohoušek. www.bohousek.cz [online]. 2001 [cit. 2023-01-16]. Dostupné online. Evě Střížovské byla udělena cena Český patriot 2010 - Český dialog. www.cesky-dialog.net [online]. [cit. 2023-01-16]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2022-01-18. Ústav pro českou literaturu AV ČR, v. v. i. | Česká literární bibliografie - Literární ceny. service.ucl.cas.cz [online]. [cit. 2023-01-16]. Dostupné online. Ceny Vojtecha Zamarovského. Literárne informačné centrum [online]. 2017-12-30 [cit. 2023-01-16]. Dostupné online. (slovensky) Praha 8 má další čestné občany [online]. web: Městská část Praha 8 cz [cit. 2022-09-21]. Dostupné online. Čestní občané Prahy 8 [online]. web: Praha 8 cz [cit. 2022-09-21]. Dostupné online. Vzkaz Jaroslava Čvančary - Vzkaz | Česká televize. [s.l.]: [s.n.] Dostupné online. LOUŽECKÝ, Pavel. Pozitivní noviny › Jaroslav Čvančara - Zdeněk Pošíval: Dvě řádky stop. www.pozitivni-noviny.cz [online]. [cit. 2023-01-16]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Jaroslav Čvančara na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Jaroslav Čvančara
- Jaroslav Čvančara ve Filmové databázi
- DIVÍŠEK, Martin. Spisovatel Jaroslav Čvančara o lidech, kteří zabili Heydricha a zaplatili za to. Deník CZ [online]. 2012-05-25 [cit. 2018-09-02]. Rozhovor pro Deník CZ. Dostupné online.
- Jaroslav Čvančara - životopis. Databáze knih CZ [online]. [cit. 2018-09-02]. Upraveno podle původního zdroje: www.certnakoze.cz. Dostupné online.
- ČVANČARA, Jaroslav. Otevřený dopis Jaroslava Čvančary redakci časopisu Národní osvobození.. Červenobílí CZ [online]. 2011-12-13 [cit. 2018-09-02]. Dostupné online.
- Jaroslav Čvančara (1948) - Životopis. Paměť národa (Post Bellum, Ústav pro studium totalitních režimů (ÚSTR)) [online]. [cit. 2018-09-02]. (Slovy můžeš zatajit, co chceš. Skutky tě prozradí). Dostupné v archivu pořízeném dne 2018-09-02.