věda zabývající se zpracováním údajů a systémy na jejich zpracování From Wikipedia, the free encyclopedia
Informatika je obor lidské činnosti, který se zabývá pojmem informace a přenosem a zpracováním informace. Zahrnuje množství specializovaných vědních a technických oborů.
Z hlediska typologie informace informatikou studované, je na základě prací B. Russella[2] a I. Newtona (autora metody exaktní vědy Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica) viz též věda, třeba uvést zařazení současné informatiky.
Typologicky lze nástroje na zpracování informace rozdělit na svět umělý exaktní (matematika, formální logiky, programovací jazyky, formální jazyky obecně, formální gramatiky, exaktní stroje – Turingův stroj) se zakázanou (nulovou) vnitřní vágností interpretace všech jazykových konstruktů (interpretace je exaktní), kde je informatika zavedená jako formální (exaktní, matematizovaná) věda. Dále na svět lidský (lidskou psýchu), v němž je zpracovávaná informace inherentně svázaná se svojí (vnitřní) vágností, a tak je interpretace vágní, subjektivní a emocionální, říká se jí konotace, zde je informatika vědou neformální. Z hlediska typu i principu zpracovávané informace jsou to mimoběžné světy, v prvém je (musí být) vnitřní vágnost nulová, v druhém je vždy nenulová, inherentně svázaná s informací. Formální informatika je exaktní věda a týká se pouze prvého z nich, pro druhý z těch světů patřičná informatika jako ucelená věda nebyla dosud vytvořena, je to věda neformální (popisná, neexaktní) a opírá se o poznatky psychologie, zejména kognitivní psychologie.
Slovo „informatika“ je mnoha českými mluvčími považováno za zastřešující pojem, který v sobě zahrnuje jakékoli cílené zpracování informací (i bez použití počítačů), stejně jako určité oblasti používání počítačů a telekomunikací. Při tomto pojetí slovo „informatika“ odpovídá poměrně přesně německému die Informatik, v mnoha jazycích však pro něj nelze nalézt vhodný překlad. Anglické slovo informatics může být některými mluvčími považováno za synonymum computer science, čemuž v češtině odpovídá vědní obor matematická informatika. V evropské vědecké komunitě však panuje širší shoda, že anglické slovo informatics je ekvivalentem slova computing a označuje souhrn všech disciplín zabývajících se výpočetní technikou či zpracováním informací s využitím počítačů.[3] To znamená, že informatics není prostým synonymem ke computer science, což je pouze jedna z dílčích oblastí. Dalšími neméně důležitými oblastmi jsou např. informační systémy a informační technologie, které mají více aplikační charakter a v českém prostředí mohou být typicky vnímány jako součást tzv. „aplikované informatiky“.
Informatika se konstituovala v jednotlivých zemích v důsledku specifického historického vývoje a často s odlišným vymezením. To se projevilo a projevuje i ve specifickém chápání významu tohoto pojmu v jednotlivých zemích. Za diametrálně odlišný lze považovat především vývoj v západní Evropě oproti vývoji na Východě, zejm. v Sovětském svazu. Avšak ani západní Evropa netvořila z hlediska těchto tendencí homogenní kontext pro vývoj různých oborů, což se na formování informatiky projevilo.[1] Ve Spojených státech amerických má slovo „informatika“ odlišný význam, protože tamní kurikulárně ukotvená struktura počítačových disciplín využívá historicky jiných označení (tj. počítačová věda, počítačové inženýrství, softwarové inženýrství, informační systémy, informační technologie).[1][4]
Vzhledem k pojmenování teorie vědeckých informací v Sovětském svazu v 60. letech termínem informatika (též vědní informatika),[5] a dalším historickým, společenským a terminologickým okolnostem, je informatika v českém a slovenském prostředí někdy zaměňována či ztotožňována s informační vědou. Informatika i informační věda jsou však v České republice i dalších zemích chápány jako zcela samostatné vědní a studijní obory a jejich smysl, náplň a poslání se tak značně liší. Zatímco předmětem a východiskem informatiky je počítač a jeho technické a programové vybavení,[6] informační věda se zabývá informacemi a psycho-sociálními aspekty jejich působení jako takovými, tj. zabývá se zákonitostmi procesů vzniku, zpracování, měření, kódování, ukládání, transformace, distribuce a recepce informací ve společnosti.[7] Informační věda tak, podobně jako ostatní neinformatické společenskovědní, humanitní i přírodovědné obory, pouze využívá práce a výsledků informatiky (počítačové vědy) v podobě využívání hardware a software, které informatika vytvoří, za účelem zkoumání informací a psychosociálních aspektů jejich vzniku, zpracování, měření, kódování, ukládání, transformace, distribuce a recepce ve společnosti.
Informační věda a informatika (počítačová věda) jsou, podobně jako v češtině, terminologicky rozlišovány i v dalších jazycích, a to: