Elsa Morante
italská spisovatelka From Wikipedia, the free encyclopedia
italská spisovatelka From Wikipedia, the free encyclopedia
Elsa Morante (18. srpna 1912, Řím – 25. listopadu 1985, Řím) byla italská spisovatelka.
Elsa Morante | |
---|---|
![]() | |
Narození | 18. srpna 1912 Řím |
Úmrtí | 25. listopadu 1985 (ve věku 73 let) Řím |
Příčina úmrtí | infarkt myokardu |
Povolání | spisovatelka, básnířka, romanopiskyně, překladatelka a prozaička |
Témata | poezie |
Významná díla | History |
Ocenění | Cena za literaturu Viareggio (1948) Cena Strega (1957) Cena Médicis pro cizince (1984) |
Manžel(ka) | Alberto Moravia (1941–1961) |
Příbuzní | Marcello Morante (sourozenec) Laura Morante (neteř) |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Matka byla židovského a otec sicilského původu. Od roku 1941 byla manželkou spisovatele Alberta Moravii, rozešli se roku 1961, ale nikdy nerozvedli. Za svůj první román Menzogna e sortilegio získala cenu Premio Viareggio; druhý román L'isola di Arturo získal Cenu Strega. Roku 1984 získala francouzskou cenu Prix Médicis Etranger za román Aracoeli. K jejím nejznámějším dílům patří román La storia (Příběh v historii), román o Římě za druhé světové války. Natalia Ginzburgová knihu nazvala „nejkrásnějším románem století“, odmítla ji však levicová literární kritika kvůli »pesimistickému pohledu na dějiny«. Odmítavá recenze Piera Paola Pasoliniho dokonce rozbila jejich dlouholeté přátelství (Morante spolupracovala mj. na jeho filmu Il Vangelo secondo Matteo z roku 1964, absolvovali spolu také cestu po Indii).
Literární teoretičky Věra Křížová a Věra Suková o autorčině tématech napsaly:
Ve svých vyprávěních se Elsa Morante nevyhýbala kruté realitě života. Výraznými protagonistkami jejích příběhů jsou italské ženy potýkající se s každodenními problémy. Nejsou to však ženy bezmocné, ale naopak bojovnice, které se i přes nepřízeň osudu snaží překonat překážky a ze své často bezvýchodné situace vybřednout. Tato víra ve schopnost žen úspěšně se vypořádat s životními nesnázemi pramenila možná i z povahy a zkušeností samotné spisovatelky, která se celý život úspěšně snažila být soběstačná.[1]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.