Jako hranice mezi Východními a Jižními Karpatami se často uvádí průsmyk Predeal (1033m n. m.) na spojnici Brașova a údolí Prahovy, avšak podle Čížka a kol.[2] se „za rozhraní mezi Východními a Jižními Karpatami dnes neuznává tzv. klasická hranice, tj. údolí řeky Prahova a posunuje se do údolí řeky Dîmbovița a kuloáru Rucar – Bran.“ Na západě se Jižní Karpaty stýkají srumunskými Západními Karpatami (Carpații Occidentali), přičemž hranice probíhá údolími řek Cerna a Timiș.
České, slovenské a polské členění dělí Západní i Východní Karpaty na vnější flyšové a vnitřní (krystalické, vulkanické aj.) pásmo. VRumunsku bývají členěny Východní Karpaty ležící na rumunském území na tři samostatné geografické skupiny (severní, střední a jižní) a ne na Vnější a Vnitřní Východní Karpaty:
Transylvánská plošina někdy nebývá považována za součást Karpat. Srbské Karpaty bývají někdy přiřazovány kJižním Karpatám, někdy naopak vůbec nebývají považovány za součást Karpat.[zdroj?]
Níže použité zkratky států, na jejichž území Karpaty zasahují:
5.2.1 Podișul Târnavelor (zahrnuje Podișul Hârtibaciului a Podișul Secașelor)
5.2.2 Câmpia Transilvanie neboli Podișul Transivan(iei) sensu stricto
5.2.3 Podișul Someșan neboli Podișul Someșelor
Srbsky Karpatske planine, tj. „Karpatské hory“. Někdy bývají řazeny pod Jižní Karpaty (společně sBanátskými horami), někdy nejsou vůbec považovány za součást Karpat, nýbrž Balkánských hor. Důvodem je praktická neexistence jasné geologické hranice.
6.1 Miroč planina
6.2 Homoljske planine
6.3 Veliki i Mali Krš
6.4 Deli Jovan
6.5 Beljanica planina
6.6 Kučajske planine
6.7 Rtanj planina
6.8 Ozren i Devica
Tatransko-fatranská oblasť a Podhôrno-magurská oblasť, někdy spolu scelky Vtáčnik, Kremnické vrchy, Pohronský Inovec a částí Považského podolie, jsou vněkterých negeomorfologických systémech známy jako "Střední Západní Karpaty".[zdroj?]
Vněkarpatské sníženiny jsou obvykle považovány za součásti jednotlivých částí Karpat, tj. západokarpatské, východokarpatské a jihokarpatské sníženiny, avšak pouze česko-polsko-slovenské (tedy převážně západokarpatské) členění jim přisuzuje jasné místo vhierarchii geomorfologických jednotek.