municipi del País Valencià From Wikipedia, the free encyclopedia
La Jana és un municipi del País Valencià situat a la comarca del Baix Maestrat.
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
Comunitat autònoma | País Valencià | ||||
Província | Castelló | ||||
Comarca | Baix Maestrat ![]() | ||||
Capital | La Jana (en) ![]() ![]() | ||||
Població humana | |||||
Població | 678 (2023) ![]() | ||||
Gentilici | janenca, janenc ![]() | ||||
Idioma oficial | català (predomini lingüístic) ![]() | ||||
Geografia | |||||
Part de | |||||
Superfície | 19,5 km² ![]() | ||||
Altitud | 299 m ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Partit judicial | Vinaròs | ||||
Dades històriques | |||||
Dia festiu | |||||
Patrocini | Bartomeu apòstol i Mare de Déu dels Àngels ![]() | ||||
Dia de mercat | Dimarts | ||||
Festa patronal | 24 d'agost | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 12340 ![]() | ||||
Codi INE | 12070 ![]() | ||||
Codi ARGOS de municipis | 12070 ![]() | ||||
Lloc web | lajana.es… ![]() | ||||
![]() ![]() |
El terme se situa en el sector septentrional del Baix Maestrat, en terreny suaument ondulat; un dels llocs més pintorescs és el pujol dels Castellets, on hi ha el poblat iber. El terme municipal limita amb Canet lo Roig, Traiguera, Cervera del Maestrat, Sant Mateu i Xert.
D'època ibera hi ha els poblats dels Castellets i dels Vilarojos; de l'època romana hi ha una vil·la al costat de la Via Augusta i la possibilitat que Intibilis, mansió romana que se situava en la cruïlla de les vies Augusta i Hercúlea i que, a la vista de la ceràmica i de la petita estàtua d'Hèrcules trobada en 1943 al poble, podria haver sigut un oratori per als viatgers. És en època àrab, l'any 1147, quan l'historiador Al-Idrisi (1100-1166) esmenta per primera vegada La Yana; formava part de la batlia de Cervera; fou senyoriu de l'orde de l'Hospital des del 1233 fins al 1319; rere l'ocupació cristiana, Hug de Follalquer, cavaller d'Amposta i maestre de l'orde de l'Hospital donà carta pobla, el 17 d'abril de 1237, a pobladors lleidatans que hi introduïren la ramaderia i aconseguiren el Privilegi de Lligallo i el dret a fira, la qual encara s'hi celebra anualment el darrer cap de setmana d'octubre. Desapareguda l'orde de l'Hospital, el senyoriu passa a la de Montesa, on es manté fins a l'abolició del segle XIX; en 1540 fou convertida en vila independent pel mestre de l'orde; en la guerra de Successió va fer costat al borbó.
Evolució demogràfica (des de 1877) Censos de població[1] | ||
---|---|---|
![]() | ||
Font: Institut Nacional d'Estadística |
El Ple de l'Ajuntament està format per 7 regidors. En les eleccions municipals de 26 de maig de 2019 foren elegits 3 regidors del Partit Popular (PP), 3 de Compromís per la Jana (Compromís) i 1 del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE).
Candidatura | Cap de llista | Vots | Regidors | |||
Partit Popular | ![]() |
Lucía Clemente Gargallo | 200 | 41,84% | 3 (![]() | |
Compromís per la Jana | ![]() |
Domingo Tolós Lladser | 184 | 38,49% | 3 (![]() | |
Partit Socialista del País Valencià-PSOE | ![]() |
Ismael Vilanova Boix | 91 | 19,04% | 1 (![]() | |
Vots en blanc | ![]() |
3 | 0,63% | |||
Total vots vàlids i regidors | 478 | 100 % | 7 | |||
Vots nuls | 6 | 1,24% | ||||
Participació (vots vàlids més nuls) | 484 | 90,98%** | ||||
Abstenció | 48* | 9,02%** | ||||
Total cens electoral | 532* | 100 %** | ||||
Alcalde: Domingo Tolós Lladser (Compromís) (15/06/2019) Per majoria absoluta dels vots dels regidors (4 vots: 3 de Compromís i 1 de PSPV[3]) | ||||||
Fonts: JEC,[4] JEZ Vinaròs,[5] M. Interior,[6] Periòdic Ara.[7] (* No són vots sinó electors. ** Percentatge respecte del cens electoral.) |
Des de 2015 l'alcalde de la Jana és Domingo Tolós Lladser de Compromís per la Jana (Compromís).
Període | Alcalde o alcaldessa | Partit polític | Data de possessió | Observacions |
---|---|---|---|---|
1979–1983 | Marcelino Beltrán Balaguer | UCD | 19/04/1979 | -- |
1983–1987 | Vicente Balaguer Pavia | PSPV-PSOE | 28/05/1983 | -- |
1987–1991 | Eleuterio Boix Bayarri | AP | 30/06/1987 | -- |
1991–1995 | Vicente Prades Beltrán | PP | 15/06/1991 | -- |
1995–1999 | Vicente Prades Beltrán | PP | 17/06/1995 | -- |
1999–2003 | Vicente Prades Beltrán | PP | 03/07/1999 | -- |
2003–2007 | Juan Gargallo Balaguer | PSPV-PSOE | 14/06/2003 | -- |
2007–2011 | Juan Gargallo Balaguer | PSPV-PSOE | 16/06/2007 | -- |
2011–2015 | Joaquin Lladser Balaguer | PP | 11/06/2011 | -- |
2015–2019 | Domingo Tolós Lladser | Compromís | 13/06/2015 | -- |
2019-2023 | Domingo Tolós Lladser | Compromís | 15/06/2019 | -- |
Des de 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 | -- |
Fonts: Generalitat Valenciana[8] |
El motor econòmic de La Jana és l'agricultura, sobretot l'oliva i l'oli que se n'extrau; també es cultiva en menor mida l'ametla, la garrofa, la cirera, la bresquilla, el meló, el meló d'alger i les hortalisses. La ramaderia es limita a granges d'aviram, conills i porcs.
Renaixentista, pel mestre Joan Tell (1622-1633). Una nau amb capelles laterals. Façana barroca. Conserva interessants obres d'orfebreria, com calzes platerescs i llenços, com ara la taula de la Verge amb Santa Anna i els dubtes de Sant Josep. Sèrie de retrats de Gambeta.