navegador web desenvolupat per Google From Wikipedia, the free encyclopedia
Google Chrome és un navegador web desenvolupat per Google i compilat amb base a components de codi obert com la seva estructura de desenvolupament d'aplicacions (Framework) i el motor de renderitzat de Blink des de la versió 28, amb l'excepció de les versions d'iOS.[1][2][3][4] Google Chrome és el navegador més utilitzat a Internet, amb una quota de mercat del 65,65% a finals de novembre de 2021, i amb un total de 2.652,88 milions d'usuaris l'any 2020.[5][6][7] Està disponible gratuïtament sota condicions de servei específiques. El nom del navegador deriva del terme usat per al marc de la interfície gràfica d'usuari ("chrome").[8]
![]() ![]() | |
Tipus | navegador web, aplicació i programari de propietat ![]() |
---|---|
Basat en | Chromium ![]() |
Versió inicial | |
Versió estable | |
Versió prèvia | |
Llicència | programari gratuït ![]() |
Disponible en | |
En català | ![]() |
Epònim | cromatge ![]() |
Característiques tècniques | |
Sistema operatiu | Microsoft Windows, Linux i macOS ![]() |
Plataforma | IA-32, x86_64 i ARM ![]() |
Motor | Blink, V8 i WebKit ![]() |
Format | descàrrega digital ![]() |
Escrit en | C++ ![]() |
Biblioteca d'interfície d'usuari | GTK i Cocoa ![]() |
Equip | |
Desenvolupador(s) | Google ![]() |
Distribuidor | Google Play i App Store ![]() |
Fonts de codi | |
Més informació | |
Lloc web | google.com… (anglès) ![]() |
Blog | Blog oficial ![]() |
Stack Exchange | Etiqueta ![]() |
Id. Subreddit | chrome ![]() |
| |
El 2 de setembre de 2008 va sortir la primera versió al mercat, sent aquesta una versió preliminar (beta).[9] Finalment, l'11 de desembre de 2008 es va llançar una versió estable al públic en general.[10] Actualment, el navegador està disponible per a la plataforma Microsoft Windows en més de 50 idiomes, i des del 25 de maig de 2010 per als sistemes Mac OS X i Linux.[11]
L'anunci oficial havia de ser distribuït mitjançant una historieta, amb llicència creative commons (no comercial, sense treballs derivats),[12] a un nombre determinat de periodistes i bloguers el 3 de setembre del 2008.[12] Però les còpies que anaven destinades als països d'Europa van ser enviades abans de la data oficial de llançament, per la qual cosa el bloguer alemany Philipp Lenssen, autor de Google Blogoscoped, va rebre la seva l'1 de setembre del 2008.[13][14] Després d'això, va digitalitzar la historieta de 38 pàgines i la va publicar al seu lloc web.[15] La historieta fou dibuixada o creada per Scott McCloud.[12] Poc després, Google va fer pública la historieta a través del seu blog.[8]
El navegador va ser llançat al públic de manera oficial el 2 de setembre de 2008 per Microsoft Windows (només XP i versions posteriors) en 43 idiomes, i és una versió beta.[16][17][18] Chrome va obtenir ràpidament prop de l'1% del mercat de navegadors.[19]
El 2 de setembre, un article noticiós de CNET va enfocar l'atenció a una secció dels termes de servei per al llançament inicial de la versió beta,[20] en què semblava atorgar a Google una llicència sobre tot el contingut transferit mitjançant el navegador Chrome. La secció en qüestió va ser inclosa inadvertidament al copiar textualment dels termes generals de servei de Google.[21] Google respon a les crítiques aquest mateix dia dient que el text va ser pres inadvertidament d'altres productes i va retirar aquesta secció en els termes de servei.[22] Google va remarcar que "aplicaria [el canvi] retroactivament a tots els usuaris que haguessin descarregat Google Chrome".[23] Després d'això encara hi va haver preocupació i dubtes per si el programa transmetia o no informació a Google i en cas afirmatiu, quin tipus d'informació s'enviava. La companyia va afirmar que els mesuraments d'utilització són enviats només quan els usuaris seleccionen l'opció "col·labora en la millora de Google Chrome, envia automàticament a Google estadístiques d'ús i informes d'error" al moment d'instal·lar el navegador.[24][25]
La primera versió que es va llançar de Google Chrome va passar les proves d'Acid1 i Acid2 (aquesta darrera no completament, sinó amb un petit error).[26] A més, va obtenir 79 punts de 100 en la prova d'Acid3, superant a Internet Explorer 7 (14/100) i Firefox 3 (71/100), però inferior a Opera 9 (83/100)[27] Quan va ser comparat amb les versions en desenvolupament del Firefox, Internet Explorer, Opera i Safari, Chrome va obtenir una puntuació menor a Firefox 3.1 Beta 1 (85/100), Opera 10 Alpha (100/100), i Safari 4 (Developer Preview) (100/100),[27] però encara més gran que la de l'Internet Explorer 8 (21/100). La primera versió de Google Chrome en passar la prova d'Acid3 completament (100/100) va ser la 3.0.192.0.
El 9 de desembre de 2009, Google va anunciar la publicació de les versions beta de Chrome per a Mac OS X i Linux.[28] Finalment, el 25 maig 2010 Google va anunciar la versió estable del navegador Google Chrome 5 per a totes les plataformes simultàniament Linux, Microsoft Windows, Mac OS X.
Actualment, Google Chrome compta amb diversos canals de distribució per a la descàrrega i prova de totes les seves compilacions. Els canals comuns denominats "Stable ", "Beta " i "Dev" són accessibles des del lloc web del projecte Chromium,[29] essent els dos últims dipòsits per versions de desenvolupament. El 22 de juliol de 2010, Google va anunciar un nou sistema de llançaments més freqüent per oferir als usuaris característiques noves més aviat possible, amb l'objectiu d'estrenar versions estables cada 6 setmanes.[30][31] A causa d'això, es va incorporar un nou canal de distribució (anomenat "Canary ") per proporcionar una versió diària per a proves en conjunt amb altres canals de desenvolupament del navegador;[32] el nom del canal fa referència a la pràctica de portar un canari a les mines de carbó per permetre als treballadors la detecció primerenca de gasos perillosos.[33]
A mesura que tecleges a la casella d'adreces, a part de mostrar les coincidències de l'històric per a estalviar-te el tecleig restant, afegeixen, a la llista de coincidències, adreces suggerides per ells que no has teclejat mai, proposat inicialment com un recordatori personalitzat i de coincidències de llocs diguem-ne relacionats.[35]
Perquè hi funcioni el Java cal actualitzar el Java SE a la versió ≥ 6 Update 10.[38]
Podeu emprar un cercador diferent del Google per a les cerques des de la barra d'adreces i fins i tot afegir-ne un de collita pròpia.
Amb el botó dret del ratolí sobre la casella d'adreces (Omnibox) cliqueu "Edita els motors de cerca" i seleccioneu la que vulgueu com a predeterminada.
També es pot seleccionar un text de la pàgina i clicant-hi amb el botó dret del ratolí fer-ne una cerca amb el motor de cerca predeterminat.
A mesura que visiteu determinades webs, que tinguin un formulari de cerca que el Chrome reconegui,[40] en fer-lo servir, aquestes webs queden registrades com a cercadors a "Altres motors de cerca" a les preferències. Fins i tot les cerques locals d'una web.
Podeu emprar temporalment un d'aquests altres cercadors escrivint-ne el domini i polsant la tecla TABULADOR i a continuació la frase a cercar. Els cercadors que feu servir més freqüentment d'aquesta manera tindran una casella de cerca a la pàgina d'inici "Pestanya nova".
Per exemple després de visitar i fer servir el diccionari de l'Institut d'Estudis Catalans el trobareu registrat a "Altres motors de cerca". Llavors podeu fer cerques al diccionari teclejant a la casella d'adreces: dlc.iec.cat TABULADOR consulta
Podem fer l'operació més curta, substituint la paraula clau de la cerca a "dlc.iec.cat" per exemple per "diec", clicant amb el botó dret sobre la casella de cerca, triem "Editar motors de cerca", seleccionem de la llista la nostra entrada i polsem el botó editar i fem el canvi a la casella "paraula clau". Llavors amb "diec TABULADOR consulta" acabem abans.
Podeu provar-ho també amb la Viquipèdia, un cop feta servir des del Chrome, teclegeu: ca.wikipedia.org TABULADOR consulta
La cerca de la Gran Enciclopèdia Catalana és més complexa i no la reconeix automàticament, i ens serveix d'exemple d'afegir-ne manualment, a partir d'una consulta de prova, de la qual veurem que l'adreça resultant (URL) a la casella d'adreces conté el text cercat.
Si el text cercat no s'hi mostra, caldrà fer la consulta al Firefox i obtenir la "URL referent" de l'opció "Informació de la pàgina".
Un cop obtingut l'URL amb el text cercat, cal convertir el text cercat en paràmetre, substituint-lo per "%s".
Amb el botó dret del ratolí clicarem la casella d'adreces i triarem "Editar motors de cerca" i botó Afegeix especificant els camps següents:
Per evitar substitucions del mecanisme d'autocompletar, cal posar com a paraula clau un nom que no coincideixi com a prefix parcial amb un web ja teclejada. Si coincideix totalment no és problema perquè, a continuació, en teclejar o no TABULADOR nosaltres decidirem si volem la web o la cerca.
Fet això, a la casella d'adreces podrem teclejar: grec TABULADOR consulta INTRO
Per fer el mateix amb el diccionari de l'enciclopèdia farem servir com a URL: ec.grec.net/cgi-bin/AppDLC3.exe?APP=CERCADLC&GECART=%s
Afegiu-hi Googmarklets (Bookmarklets de Google). Arrossegueu l'enllaç del Bookmarklet a la barra d'enllaços. Heus aquí alguns Googmarklets.[41][42]
Està preparat per actualitzar-se sense demanar parer a l'usuari cada 5 hores,[43] però pot ser que el Vista ho bloquegi o demani autorització explícita.
Per mostrar la vostra versió teclegeu "about:version".
La darrera versió i els seus canvis es mostren aquí.[44]
Google ha tret de moment una versió en fase beta de Chrome per a Linux. Abans d'això ja existia Chromium, que és el nom del projecte de codi obert en què es basa Chrome i el nom de la versió al Linux.
sudo add-apt-repository ppa:chromium-daily/ppa sudo apt-get update -- ara ja podreu cercar el ''chromium'' al programa Synaptic de gestió de paquets de programari.
Cal llançar el Chrome o el Chromium amb
Google impulsa[49] juntament amb Mozilla i el navegador Opera, un sistema de vídeo d'alta definició anomenat projecte WebM[50] basat en el còdec de l'empresa ON2 recentment adquirida per Google, pensat per a ser emprat amb HTML5.[49] El còdec VP8 de la mateixa ha passat a codi lliure i s'ofereix lliure de royalties.
Chrome permet la visualització de vídeos en aquest format a partir de la versió 5.[51]
Podeu provar-ho al YouTube activant-hi l'HTML5[52] i cercant videos per la clau WebM.
Chrome incorpora una API en JavaScript anomenada WebGL[53] del grup Khronos per la interpretació d'OpenGL al navegador.[54]
Podeu comprovar-ne les demos proposades[55]
Un expert en criptografia criticà la vulnerabilitat del sistema d'entrada amb compte d'usuari el novembre de 2018. La vulnerabilitat és explotable pels altres usuaris del navegador.[56]
Chromium és el projecte de programari lliure amb el qual s'ha desenvolupat Google Chrome i és de participació comunitària (sota l'àmbit de Google Code) per fonamentar les bases del disseny i desenvolupament del navegador Chrome (juntament amb l'extensió Chrome Frame), a més del sistema operatiu Google Chrome OS.[57] La porció realitzada per Google està emparada per la llicència d'ús BSD, amb altres parts subjectes a una varietat de llicències de codi obert permissives que inclouen MIT License, Ms-PL i la triple llicència MPL/GPL/LGPL.[58] L'objectiu principal del projecte és proporcionar un navegador amb major estabilitat, velocitat i seguretat més d'incloure una interfície d'usuari senzilla i eficient.[59] En essència, les aportacions fets pel projecte lliure Chromium fonamenten el codi font del navegador base sobre el qual està construït Chrome i per tant tindrà les seves mateixes característiques, però amb un logotip lleugerament diferent i sense el suport comercial o tècnic de la companyia Google. D'acord amb la documentació per a desenvolupadors, «"Chromium" és el nom del projecte, no del producte, i no hauria d'aparèixer mai entre les variables del codi, noms d'APIs, etc. Utilitzeu-hi "chrome"».[60]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.