municipi del País Valencià From Wikipedia, the free encyclopedia
Torrent és un municipi del País Valencià, situat a l'Àrea Metropolitana de València, a l'Horta Sud i capital de la mateixa; a més a més, és capital administrativa de la Mancomunitat Intermunicipal de l'Horta Sud. Amb 80.630 habitants (INE 2017),[1] es tracta del segon municipi amb més població de la província de València, del setè més poblat del País Valencià i el vinté de l’àmbit lingüístic.
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
Comunitat autònoma | País Valencià | ||||
Província | Província de València | ||||
Comarca | Horta Sud ![]() | ||||
Capital de | Horta Sud (2023–) ![]() | ||||
Capital | Torrent (en) ![]() ![]() | ||||
Població humana | |||||
Població | 87.295 (2023) ![]() | ||||
Gentilici | torrentina, torrentí ![]() | ||||
Geografia | |||||
Part de | |||||
Superfície | 69,26 km² ![]() | ||||
Altitud | 66 m ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Dades històriques | |||||
Festa major | Del 23 al 30 de juliol | ||||
Dia de mercat | Divendres i dissabte | ||||
Organització política | |||||
• Alcalde ![]() | Jesús Ros Piles (2015–) ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 46900 ![]() | ||||
Fus horari | |||||
Codi INE | 46244 ![]() | ||||
Codi ARGOS de municipis | 46244 ![]() | ||||
Altres | |||||
Agermanament amb | |||||
Lloc web | torrent.es ![]() | ||||
![]() ![]() ![]() |
És la capital administrativa de la comarca valenciana de l'Horta Sud, es troba a 9 km de la ciutat de València, als peus del Vedat, contrafort de la Serra Perenxisa, i a 15 km de la mar Mediterrània. A Torrent es troba la seu de la Mancomunitat Intermunicipal de l'Horta Sud i la ciutat en forma part junt amb altres municipis. Limita amb els municipis d'Aldaia, Alaquàs, Picanya, Catarroja, Alcàsser i Picassent (a l'Horta); amb Montserrat (Ribera Alta) i amb Godelleta i Xiva (Foia de Bunyol). El terme és travessat pels barrancs de Xiva, Cortitxelles, Barbeta, dels Gils i el de les Canyes.
A les muntanyes trobem sobretot Pinus halepensis, Quercus coccifera, Pistacea lentiscus, gran nombre de gramínies i arbusts i matolls de tipus esclerofil·le, és el típic coscollar mediterrani. El terreny pla ha sigut usat principalment per a l'agricultura i quasi no hi ha vegetació natural a les proximitats del centre urbà.
En Torrent hi ha una gran diversitat de fauna, sobretot concentrada en les escasses zones no habitades del seu territori, com algunes regions de la Serra Perenxisa és possible trobar animals de petita grandària com a rèptils (Bívia Ibèrica, sargantanes, petites serps), fardatxos, i alguns altres, en aus trobem una gran diversitat, per exemple gran varietat de paseriformes, i altres aus com garcetas, falconetes, i uns altres. Trobem diferents mamífers com a conills, llebres, raboses, eriçons, senglars, ratolins de camp, musaranyes i sobretot ratapinyades i algunes genetes, que van ser introduïdes fa anys.
Els invertebrats més característics de la zona dins del philum mollusca són gasteròpodes, els més comuns de la regió valenciana sense cap endemisme conegut, trobem la fauna d'invertebrats més comú possible, com per exemple, hi ha gran quantitat de cucs de terra, escorpins, en concret el Buthus occitanus, aranyes de diferents tipus, però podem trobar moltes aranyes del gènere Argiope, i per la resta sense especificar philums trobem grills, centpeus i milpiés, així com libèl·lules i papallones variades.
El clima és de tipus subtropical, corresponent a la zona mediterrània per la qual raó els hiverns són suaus i els estius calorosos. La temperatura mitjana és de 18 °C, a l'hivern oscil·la entre 10 i 12º (encara que pot arribar a 0° als dies més freds) i a l'estiu és de 27º (amb màximes de fins a 40º).
Les precipitacions anuals són de 455 mm per metre quadrat, arribant a 700 mm els anys en què hi ha a la tardor la gota freda. Les nevades són infreqüents, un parell de vegades cada dècada, llevat de les zones més elevades del terme municipal.
L'origen del nom de la ciutat és desconegut, encara que s'especula sobre un possible origen llatí. Concretament, dues paraules llatines podrien ser l'arrel del topònim: Turritus (torrejat, fortificat) o Torrens (ràpid, impetuos, violent).
La primera vegada que apareix escrit és en un document de Jaume I de 1232, en el qual es diu Vilas de Torrent. Torrent va ser el nom oficial fins que l'any 1860 es dictà una Reial Ordre per la qual tots els noms de municipis havien de traduir els seus noms al castellà. Des d'aquell dia es va començar a usar de manera oficial el topònim Torrente.
L'any 1979 va tornar a anomenar-se oficialment Torrent. Des de llavors els documents oficials tant en castellà com en valencià utilitzen el nom de Torrent i també la majoria de diaris escrits en castellà com Levante-EMV o Las Provincias empren el nom oficial.
La fundació oficial com a vila data de la conquesta de Jaume I, encara que la Torre i la seua fortificació, així com les diverses restes arqueològiques trobades (monedes, utensilis, armes, entre altres) indiquen que ja hi va haver poblament humà durant l'edat del bronze.
Hi ha restes de poblaments ibèrics com la Llometa del Clot de Bailon. Però és durant la romanització quan el terme es pobla densament, amb nombroses viles rústiques o cases de camp, com ara el Mas del Jutge, l'Alter, Sant Gregori o les Penyetes.
Després de la romanització començà un període de domini musulmà, a partir del segle viii, que deixa la seua empremta a la geografia urbana, amb carrers estrets i tortuosos, places i carrers sense eixida, i a la zona rural amb partides com la de Benissaiet o el Ràfol, així com les restes dels despoblats de la Carrasquera i el Molinell.
Torrent es funda l'any 1248, deu anys després de la Conquesta del Regne de València per part de Jaume I. L'atorgament de la carta de poblament de Torrent se signà el 28 de novembre d'eixe any.[2] El rei l'oferí a fra Hug de Folcalquier, tinent de l'Orde de Sant Joan de Jerusalem (o Orde de l'Hospital), per a tractar d'obtindre la seua ajuda durant la guerra.
Acabada la conquesta del regne, l'any 1232 Jaume I signà un document pel qual donava Torrent i les viles de Cullera, Silla, Montroi i Macastre, entre altres, a l'Orde de Sant Joan de Jerusalem, a fi que l'administraren com volgueren. El 5 de maig de 1238 l'orde va prendre possessió de la vila.
Encara que Jaume I va donar a l'orde poders plens sobre la zona, de bon començament sorgiren disputes amb el bisbe de València, que reclamava el dret a cobrar el delme a Torrent. L'any 1243 el bisbe de Lleida prengué posicions i va posar fi al conflicte declarant que l'Orde de Sant Joan de Jerusalem i el Bisbe de València es repartiren el delme a parts iguals.[3]
Jaume I va mantenir a Torrent la població musulmana. De tota manera, la presència d'un xicotet reducte de cristians es dedueix de les disputes sobre el delme entre la parròquia i el capítol de la seu de València (1240-1243). A finals de 1247, Al-Azraq va encetar la revolta musulmana a la rodalia d'Alcoi, i demanà ajuda a les comunitats musulmanes locals. Va obtindre suport d'algunes, com Montcada o Torrent. De resultes de la desfeta d'Al-Azraq, l'alqueria musulmana de Torrent va quedar despoblada en 1248. L'Ordre de l'Hospital va repoblar Torrent amb prop de 50 famílies vingudes d'Aragó, Catalunya, el Rosselló i Navarra.[4]
La carta de població, datada el 28 de novembre de 1248, donava terres (108 fanecades d'horta) que es donaven en emfiteusi a cada repoblador, a canvi de una setena part de les collites, el delme i la primícia. A més cada repoblador rebia una casa i una fanecada de terra franca, amb el compromís de permanèixer en el lloc sense vendre-lo per un període de cinc anys. La carta també regulava l'administració de justícia, càrrec que havia d'elegir-se entre els veïns.[4]
Les primeres notícies de la fabricació de xocolate a Torrent es remunten al segle xvii. Era una indústria artesanal que es desenvolupava a les mateixes vivendes familiars, on algunes dependències al voltat del corral s'adaptaven com obrador. Al 1869 hi consten 42 xocolaters, que al 1906 n'eren només 26. Però l'activitat va reviscolar, arribant-se als 54 xocolaters al 1939. Durant la guerra civil es va formar una cooperativa, però en acabar la situació va tornar a la seua estructura tradicional, amb una quantitat relativament elevada de molt menuts productors que treballaven de manera independent. Els 1940s i 1950s foren l'època daurada del xocolate torrentí, que va entrar en crisi al 60s. El 1975 només 20 empreses continuaven actives. Quatre en continuaven actives a l'inici del segle xxi.[5]
Al segle xx i les primeries del present la industrialització ha estat progressiva: fàbriques de sabó, de graneres, de calcer (23 fàbriques el 1923, 32 el 1971), de terrisseria, de ceràmica, de cera, de filatures, de caldereria, de conserves vegetals, de xocolata (el 1937 es va crear la Cooperativa de Treballadors de la Xocolata).[5] L'agricultura i la ramaderia cada vegada perden més pes i el sector serveis es mostra com el de més puixança, ja que ocupa un 46,3% de la població activa.
Un dels oficis més característics del Torrent del segle xx foren els granerers, que prenien la palma del margalló de la propera Serra Perenxisa, entre altres indrets, i que va donar peu a l'expressió Torrent, que graneres, per la qualitat de les seues graneres.[6] L'artista Rafael Pi Belda li va dedicar una escultura a l'ofici de granerer.[7]
La proximitat a la ciutat de València ha facilitat la seua industrialització, encara que no ha perdut totalment el seu caràcter agrícola inicial. És a més un tradicional lloc d'estiueig per als habitants de València. Això ha desenvolupat la creació de nombroses urbanitzacions, de les quals la més tradicional és el Vedat de Torrent.
L'Estació de Torrent[8] és una de les estacions del metro de València, situada als afores del municipi. 39° 26′ 4.71″ N, 0° 27′ 39.58″ O
Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
---|---|---|---|---|
Bétera | Picanya | ![]() |
Col·legi El Vedat | Castelló |
Llíria | Picanya | Torrent Avinguda | Torrent Avinguda
| |
Torrent Avinguda | Torrent Avinguda | Picanya | Marítim |
Gràcies a la seua integració en l'Àrea Metropolitana de València, principalment com a ciutat dormitori, Torrent ha presentat un fort creixement demogràfic des dels anys 1950, aconseguint els 80.551 habitants l'any 2014. Un 11,06% dels seus habitants era, en el padró del 2008, de nacionalitat estrangera.[9] El municipi, que té una superfície de 69,32 km², compta segons el padró municipal de 2015 amb 80.107 habitants i una densitat de 1163,02 hab/km².
Entitat de població | Habitants |
---|---|
Torrent | 66.389 |
Calicanto | 890 |
Mas del Jutge | 854 |
El Vedat | 12.418 |
A data de 2022, Torrent tenia 85.142 habitants (INE).[10]
![]() |
El gràfic que hauria de sortir aquí està desactivat temporalment per motius tècnics. |
El Ple de l'Ajuntament està format per 25 regidors. En les eleccions municipals de 28 de maig de 2023 foren elegits 10 regidors del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE), 9 del Partit Popular (PP), 4 de Vox i 2 de Compromís per Torrent-Acord per Guanyar (ApG).
Candidatura | Cap de llista | Vots | Regidors | |||
Partit Socialista del País Valencià-PSOE | ![]() |
Juan Jesús Ros Piles | 15.155 | 37,53% | 10 (![]() | |
Partit Popular | ![]() |
Amparo Folgado Tonda | 13.436 | 33,28% | 9 (![]() | |
Vox | ![]() |
Guillermo María Alonso-del Real Barrera | 5.715 | 14,15% | 4 (![]() | |
Compromís per Torrent-Acord per Guanyar | ![]() |
Xavier Martí Soriano | 3.579 | 8,86% | 2 (![]() | |
Altres candidatures[lower-alpha 1][lower-alpha 2] | ![]() |
2.002 | 4,94% | 0 (![]() | ||
Vots en blanc | ![]() |
484 | 1,19% | |||
Total vots vàlids i regidors | 40.371 | 100 % | 25 | |||
Vots nuls | 421 | 1,03% | ||||
Participació (vots vàlids més nuls) | 40.792 | 65,93%** | ||||
Abstenció | 21.075* | 34,06%** | ||||
Total cens electoral | 61.867* | 100 %** | ||||
Alcaldessa: Amparo Folgado Tonda (PP) (17/06/2023) Per majoria absoluta dels vots dels regidors (13 vots: 9 de PP i 4 de VOX[11]) | ||||||
Fonts: JEZ Elx,[12] M. Interior,[13] Periòdic Ara.[14] (* No són vots sinó electors. ** Percentatge respecte del cens electoral.) |
L'evolució en el repartiment dels regidors per partits polítics des de les eleccions municipals de 1979 és la següent:
![]() | |||||||||||||
Candidatura | 1979 | 1983 | 1987 | 1991 | 1995 | 1999 | 2003 | 2007 | 2011 | 2015 | 2019 | 2023 | |
PSPV-PSOE | 9 | 15 | 13 | 16 | 11 | 13 | 15 | 11 | 9 | 9 | 11 | 10 | |
AP / PP[lower-alpha 3] | 8 | 8 | 6 | 10 | 10 | 8 | 13 | 14 | 9 | 8 | 9 | ||
Vox | 2 | 4 | |||||||||||
UPV/Bloc/Comp.[lower-alpha 4] | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 4 | 2 | 2 | ||
C's | 2 | 2 | 0 | ||||||||||
PCE / EUPV[lower-alpha 5] | 4 | 2 | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | ||
UV | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 0 | |||||||
UCD | 8 | ||||||||||||
CDS | 2 | 0 | |||||||||||
Fonts: Ministeri de l'Interior[13] |
Des de 2023 l'alcaldessa de Torrent és Amparo Folgado Tonda del PP, qui ja va ser alcaldessa entre 2012 i 2015.
Període | Alcalde o alcaldessa | Partit polític | Data de possessió | Observacions |
---|---|---|---|---|
1979–1983 | Manuel Puchades Romero Rafael Marín Martínez |
PSPV-PSOE PSPV-PSOE |
19/04/1979 10/09/1980 |
-- n/d |
1983–1987 | Rafael Marín Martínez | PSPV-PSOE | 28/05/1983 | -- |
1987–1991 | Jesús Ros Piles | PSPV-PSOE | 30/06/1987 | -- |
1991–1995 | Jesús Ros Piles | PSPV-PSOE | 15/06/1991 | -- |
1995–1999 | Jesús Ros Piles | PSPV-PSOE | 17/06/1995 | -- |
1999–2003 | Jesús Ros Piles | PSPV-PSOE | 03/07/1999 | -- |
2003–2007 | Jesús Ros Piles Josep Bresó Olaso |
PSPV-PSOE PSPV-PSOE |
14/06/2003 18/09/2004 |
Dimissió/renúncia -- |
2007–2011 | María José Català Verdet | PP | 16/06/2007 | -- |
2011–2015 | María José Català Verdet Amparo Folgado Tonda |
PP PP |
11/06/2011 12/01/2012 |
Incompatibilitat -- |
2015–2019 | Jesús Ros Piles | PSPV-PSOE | 13/06/2015 | -- |
2019-2023 | Jesús Ros Piles | PSPV-PSOE | 15/06/2019 | -- |
Des de 2023 | Amparo Folgado Tonda | PP | 17/06/2023 | -- |
Fonts: Generalitat Valenciana[15] |
Moltes de les festivitats de Torrent són similars a les que se celebren a València i la seua àrea metropolitana. No obstant això, n'hi ha algunes molt peculiars, típicament torrentines.