From Wikipedia, the free encyclopedia
Maria Amàlia d'Àustria (Viena, Sacre Imperi Romanogermànic, 22 d'octubre de 1701 - Múnic, 11 de desembre de 1756) fou una arxiduquessa d'Àustria, princesa d'Hongria i de Bohèmia amb el doble tractament d'altesa reial i imperial. Membre de la dinastia dels Habsburg, esdevingué electriu de Baviera arran del seu matrimoni amb l'elector Carles Albert de Baviera.
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 22 octubre 1701 ![]() Viena (Àustria) ![]() |
Mort | 11 desembre 1756 ![]() palau de Nymphenburg (Alemanya) ![]() |
Sepultura | Theatinerkirche ![]() |
Religió | Església Catòlica ![]() |
Altres | |
Títol | Duquessa Reina consort ![]() |
Família | Dinastia dels Habsburg ![]() |
Cònjuge | Carles VII del Sacre Imperi Romanogermànic (1722–) ![]() |
Fills | Maria Antònia de Baviera, Maria Josepa de Baviera, Marie-Anne de Bavière, Maximilià III Josep de Baviera, Teresa Benedicta de Baviera ![]() |
Pares | Josep I del Sacre Imperi Romanogermànic ![]() ![]() |
Germans | Maria Josepa d'Àustria Archduke Leopold Joseph of Austria ![]() |
Premis | |
![]() ![]() |
Era filla de l'emperador Josep I, emperador romanogermànic i de la princesa Augusta Guillema de Brunsvic-Luneburg. Maria Amàlia era neta per via paterna de l'emperador Leopold I, emperador romanogermànic i de la princesa Elionor del Palatinat-Neuburg, i per via materna del duc Joan Frederic I de Brunsvic-Lüneburg i de la princesa Benedicta del Palatinat-Zimmern.
El dia 5 d'octubre de 1725 es casà a Viena amb l'elector i després emperador Carles VII del Sacre Imperi Romanogermànic, fill de l'elector Maximilià II Manuel de Baviera i de la princesa Teresa Conenguda Sobieski. La parella va tenir set fills:
A la mort de l'emperador Carles VI del Sacre Imperi Romanogermànic, oncle de Maria Amàlia, l'any 1740, Carles Albert de Baviera, espòs de Maria Amàlia, pretengué fer valer els drets de la seva muller al tron imperial. Maria Amàlia era filla de l'emperador Josep II del Sacre Imperi Romanogermànic i havia estat apartada per Carles VI del tron, Carles Albert considerava que si era una de les filla de Carles VI, Maria Teresa I d'Àustria, la que havia d'heretar la dignitat imperial, la seva muller hi tenia més dret com a neta primogènita per via masculina de l'emperador Leopold I del Sacre Imperi Romanogermànic.
Basant-se ab aquests drets, Carles Albert inicià la Guerra de Successió austríaca i aconseguí ser coronat emperador amb el suport militar del Regne de França l'any 1742. Ara bé, les tropes austríaques ocuparen Baviera i Carles Albert hagué de renunciar en favor de l'espòs de Maria Teresa, Francesc I del Sacre Imperi Romanogermànic. Des de 1745 era electriu viuda de Baviera.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.