municipi del País Valencià From Wikipedia, the free encyclopedia
Catarroja és un municipi del País Valencià situat a la comarca de l'Horta Sud.
Localització | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
Estat | Espanya | |||
Comunitat autònoma | País Valencià | |||
Província | Província de València | |||
Comarca | Horta Sud ![]() | |||
Capital | Catarroja ![]() | |||
Població humana | ||||
Població | 29.316 (2023) ![]() | |||
Gentilici | catarrogina, catarrogí ![]() | |||
Idioma oficial | català (predomini lingüístic) ![]() | |||
Geografia | ||||
Superfície | 13 km² ![]() | |||
Altitud | 16 m ![]() | |||
Limita amb | ||||
Partit judicial | Catarroja | |||
Dades històriques | ||||
Patrocini | Sant Miquel Arcàngel ![]() | |||
Dia de mercat | Dimarts i divendres | |||
Festa patronal | Segona quinzena de setembre | |||
Organització política | ||||
• Alcalde ![]() | Jesús Monzó i Cubillos ![]() | |||
Identificador descriptiu | ||||
Codi postal | 46470 ![]() | |||
Codi INE | 46094 ![]() | |||
Codi ARGOS de municipis | 46094 ![]() | |||
Lloc web | catarroja.es ![]() | |||
![]() ![]() ![]() |
Situada a la comarca de l'Horta Sud, es troba a 8 km del cap i casal de València; i molt a prop del llac valencià per excel·lència, l'Albufera. El port de l'Albufera de Catarroja a hores d'ara és un referent, el qual s'ha convertit en el bressol de l'all i pebre (plat típic valencià la base principal del qual és l'anguila).
S'estén per una extensa plana al·luvial enfonsada d'ençà del Miocè, que s'eleva de la mar Mediterrània estant fins als turons de l'oest. L'horta i la marjal són els elements més definitoris del paisatge, en què l'Albufera amb les seues barques, la pesca, el port i el conreu de l'arròs són la raó de ser-hi. Els camps d'arròs amb les xicotetes construccions que allotgen els motors d'aigua i els horts de taronges conformen el paisatge agrari en l'actualitat. El clima és mediterrani.
El seu terme municipal limita amb els d'Albal, Alcàsser, Massanassa, Paiporta, Picanya, Torrent i la ciutat de València.
En les partides de l'Hort de Pepica i de l'Alter, s'hi han trobat deixalles arqueològiques de l'època romana; la fundació de la vila és, però, musulmana. En 1238 Jaume I dona el lloc a Pelegrí d'Atrossillo.
A principis del segle xiv el lloc era propietat, de Berenguer Dalmau, d'origin gironí, que va dividir els termes de Torrent i Catarroja en 1315 i va refusar, recolzat pels vilatans, de pagar el delme a l'església per la qual cosa va ser excomunicat. El seu fill Berenguer Dalmau va restituir el delme a l'església i va donar títol de vila el 28 de maig de 1355. El tercer Berenguer Dalmau obtingué de Joan II el privilegi de franquícies. Els membres d'aquest llinatge, fusionats amb els Sanoguera (Sangonera segons altres fonts), van perdre la possessió, per venda a Joan Escrivà, el 1417; el fill d'aquest, a causa dels deutes que havia contret, hagué de transferir-la a Joan Pujades; Gilabert Dalmau va recuperar la titularitat en contraure matrimoni amb Brunissen Escrivà, filla de Guillem Escrivà i germana de Guillem d'Escrivà, el qual l'havia venut als Pujades. D'aquesta manera els Dalmau-Sanoguera aconseguiren vincular-se amb el senyoriu durant els darrers quatre-cents.
En el segle xvi va pertànyer als Calatayud, comtes del Real i al ducat de Vilafermosa, durant la guerra de les Germanies, Catarroja, va jugar un important paper a causa de la proximitat a València, al costat del Camí Reial de Xàtiva, que n'era la via d'accés a la capital del sud enfora. L'any 1631 Ximén Pérez de Calatayud obtingué de Felip IV el privilegi de mer i mixt imperi la qual cosa provocà un plet entre el senyor i els vilatans, que aquell va guanyar. A partir de l'any 1670, a causa dels processos d'aterraments de l'Albufera i a l'incipient conreu de l'arròs la gent comença a viure de l'Albufera i s'hi constata un important creixement demogràfic.
D'ençà del 17 de setembre de 1801 al 2 d'octubre hi hagué un importantíssim motí que tingué com a base la manca d'aliments i com a objectiu la negativa dels llauradors a satisfer els drets dominicals; durant la guerra de la Independència el general Hanspe hi instal·là la seua caserna general; l'any 1885 una epidèmia de còlera va provocar moltes víctimes; durant la revolució cantonal, a la qual s'havia adherit Catarroja, s'hi allotjà l'exèrcit de Martínez Campos de la qual va iniciar l'esclafament de la insurrecció contra el feixisme amb una administració pulcra que fou la resposta de les forces populars al cop d'estat. Els partits polítics i els sindicats van mantenir el bon funcionament de les institucions, destacant-hi l'actuació de la Col·lectivitat de Treballadors Camperols (El Muntó).
El 2010 reberen el premi Escoba de Oro per la gestió de residus.[1] El 2015 aquesta gestió va caure en un punt de decadència que va fer que molts veïns es queixaren.[2]
A data de 2022, Catarroja tenia 28.679 habitants (INE)[3]
![]() |
El gràfic que hauria de sortir aquí està desactivat temporalment per motius tècnics. |
Catarroja ha sigut una vila de tradició pesquera, encara que a poc a poc aquest treball gairebé s'ha perdut. També té, però, una àmplia zona d'horta i, sobretot, la marjal, el cultiu principal de la qual és l'arròs, conreat en el Camí del Port (ribera de l'Albufera).
Quant a la indústria, hi destaca de manera important el sector del moble. També podem destacar-ne l'existència d'un fort teixit empresarial situat en el polígon industrial.
L'ultim rajolar de Catarroja -Carámicas Cánovas- va tancar el 1993.[4]
El Ple de l'Ajuntament està format per 21 regidors. En les eleccions municipals de 26 de maig de 2019 foren elegits 7 regidors de Compromís per Catarroja (Compromís), 6 del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE), 4 del Partit Popular (PP), 3 de Ciutadans - Partit de la Ciutadania (Cs) i de 1 Guanyar Catarroja-Esquerra Unida-Seguim Endavant (GC-EUPV).
| ||||||
Candidatura | Cap de llista | Vots | Regidors | |||
Compromís per Catarroja | ![]() |
Jesús Monzó Cubillos | 3.587 | 27,30% | 7 (![]() | |
Partit Socialista del País Valencià-PSOE | ![]() |
Lorena Silvent Ruiz | 3.180 | 24,20% | 6 (![]() | |
Partit Popular | ![]() |
Rafa Sanchis Muñoz | 2.100 | 15,98% | 4 (![]() | |
Ciutadans - Partit de la Ciutadania | ![]() |
María Marcela Tomás Guillem | 1.923 | 14,64% | 3 (![]() | |
Guanyar Catarroja - Esquerra Unida | Dani Portillo Ogalla | 817 | 6,22% | 1 (![]() | ||
Altres candidatures[lower-alpha 1] | ![]() |
1.418 | 10,79% | 0 | ||
Vots en blanc | ![]() |
113 | 0,86% | |||
Total vots vàlids i regidors | 13.138 | 100 % | 21 | |||
Vots nuls | 85 | 0,65% | ||||
Participació (vots vàlids més nuls) | 13.223 | 63,54%** | ||||
Abstenció | 7.587* | 36,46%** | ||||
Total cens electoral | 20.810* | 100 %** | ||||
Alcalde: Jesús Monzó i Cubillos (Compromís) (15/06/2019) Per majoria absoluta dels vots dels regidors (13 vots: 7 de Compromís i 6 de PSPV[5]) | ||||||
Fonts: JEC,[6] JEZ València,[7] M. Interior,[8] Periòdic Ara.[9] (* No són vots sinó electors. ** Percentatge respecte del cens electoral.) |
Des de 2023 l'alcaldessa de Catarroja és Lorena Silvent i Ruiz, del PSOE.[10][11]
Període | Alcalde o alcaldessa | Partit polític | Data de possessió | Observacions |
---|---|---|---|---|
1979–1983 | Antonio Cubillos Royo | PSPV-PSOE | 19/04/1979 | -- |
1983–1987 | Antonio Cubillos Royo | PSPV-PSOE | 28/05/1983 | -- |
1987–1991 | Antonio Cubillos Royo | PSPV-PSOE | 30/06/1987 | -- |
1991–1995 | Antonio Cubillos Royo | PSPV-PSOE | 15/06/1991 | -- |
1995–1999 | Francisco Chirivella Peris | PP | 17/06/1995 | -- |
1999–2003 | Francisco Chirivella Peris | PP | 03/07/1999 | -- |
2003–2007 | Mª Ángeles López Sargues | UV | 14/06/2003 | -- |
2007–2011 | Francisco Chirivella Peris Soledad Ramón Sánchez |
PP PP |
16/06/2007 12/01/2010 |
Defunció (30/12/2009) -- |
2011–2015 | Soledad Ramón Sánchez | PP | 11/06/2011 | -- |
2015–2019 | Jesús Monzó Cubillos | Compromís | 13/06/2015 | -- |
2019-2023 | Jesús Monzó i Cubillos | Compromís | 15/06/2019 | -- |
Des de 2023 | Lorena Silvent i Ruiz | PSPV-PSOE | 17/06/2023 | -- |
Fonts: Generalitat Valenciana[11] |
El Port de Catarroja, un canal amb accés al llac de l'Albufera, discorre pràcticament paral·lel al barranc de Xiva. Hi trobem cases com "Casa Sulema", "Casa Baina" i "Casa Primitiva" què, a l'empara de ser antigues, han estat remodelades (alguna d'elles, fins i tot, il·legalment) sense cap projecte d'obra ni respecte per l'entorn.
Vegeu Categoria:Catarrogins
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.