bisbat catòlic des de 1911 From Wikipedia, the free encyclopedia
El bisbat de Valença (francès: Diocèse de Valence, llatí: Dioecesis Valentinensis) és una seu de l'Església Catòlica a França, sufragània de l'arquebisbat de Lió. Al 2014 tenia 289.500 batejats sobre una població de 502.877 habitants. Actualment està regida pel bisbe Pierre-Yves Michel.
Dioecesis Valentinensis | |||||
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
![]() | |||||
Parròquies | 22 | ||||
Població humana | |||||
Població | 509.419 (2017) ![]() | ||||
Llengua utilitzada | francès ![]() | ||||
Religió | romà | ||||
Geografia | |||||
Part de | |||||
Superfície | 6.530 km² ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Dades històriques | |||||
Anterior | |||||
Creació | segle iv | ||||
Catedral | Sant Apolinar | ||||
Organització política | |||||
• Bisbe | Pierre-Yves Michel | ||||
Lloc web | catholique-valence.cef.fr | ||||
![]() ![]() |
La diòcesi comprèn el departament francès del Droma.
La seu episcopal és la ciutat de Valença, on es troba la catedral de Sant Apolinar. A Die es troba l'antiga catedral de la Mare de Déu; mentre que a Saint-Paul-Trois-Châteaux es troba l'antiga catedral de l'Assumpció de la Mare de Déu i Sant Pau.
El territori s'estén sobre 6.522 km², i està dividit en 22 parròquies.
La diòcesi de Valença va ser erigida al segle iv. Originalment sufragània de l'arquebisbat de Lió, l'any 450 va passar a formar part de la província eclesiàstica de l'arxidiòcesi de Viena del Delfinat. Una antiga tradició, ja testificada en la primera meitat del segle vi, atribueix l'evangelització de Valença tres missioners enviats a Lió al segle ii, el sacerdot Felice i els diaques Aquil·les i Fortunato, els tres màrtirs.[1]
El bisbe més antic testimoniat per la història és Saint Emilià; d'acord amb la biografia de Sant Marcel·lí de Embrun, Emiliano, amb el bisbe Eusebi de Vercelli, consagrà a Marcel·lí; el mateix Emiliano es esmentat en un concili de Valença del 374. Entre els bisbes més importants de l'antiguitat recordar, en particular, Sant Apol·linar, germà d'Avito de Vienne, defensor de la fe catòlica contra l'arrianisme dominant i un dels arquitectes del Concili d'Epaon del 517, que va reorganitzar l'Església en el regne de Borgonya.
A l'edat mitjana, la diòcesi va veure florir una bona quantitat de monestirs, dels quals l'únic que encara existeix actualment és el d'Aiguebelle, fundat l'any 1137.
El bisbat de Valença només va reconèixer la sobirania de l'Emperador i no la dels reis francesos. El bisbe exercia el poder a la ciutat, dins el comtat del Valentinois. A mitjan segle xii van prendre el títol de comtes de Valença. El 1426 el comtat va passar al delfí (hereu) de França i més tard incorporat a la corona i els bisbes van esdevenir vassalls del rei i restringits al seu paper espiritual; no obstant es van mantenir com a senyors feudals tot i que sense poder temporal fins al 1789.
En l'època del bisbe Gontard (finals del segle xi) es va construir la catedral, que va ser consagrada el 5 d'agost de 1095 pel papa Urbà II, que viatjava cap a Clermont, en què en el Concili celebrat en aquesta ciutat, es va posar en marxa la Primera Croada. Destruïda pels hugonots al segle xvi, seria reconstruït a partir de 1604.
El 1275 el Papa Gregori X va decidir l'unór aeque principaliter de Valença amb la diòcesi de Die, que prengué el nom de la diòcesi de Valença i Die. La unió va ser dissolta en el consistori secret del 7 de juliol de 1692.
La diòcesi va estar involucrada en la reforma protestant, que va poder establir-se gràcies a l'edicte de Nantes. La Contrareforma catòlica es desenvolupà amb la introducció en el territori dels nous instituts religiosos i la renovació del clergat local, gràcies a la fundació en 1639 del seminari i l'establiment de les anomenades conférences, corresponent a sessions d'actualització ante litteram.
Després del concordat amb la butlla Qui Christi Domini del Papa Pius VII del 29 de novembre de 1801, la diòcesi va ser ampliada, incorporant la major part dels territoris de les seus abolides de Vienne, di Saint-Paul-Trois-Châteaux, de Die i de Vaison, i en menor mesura petites porcions de les diòcesis de Sisteron, de Gap i d'Orange.. Al mateix temps, la diòcesi de Valence es va convertir en un sufragània de l'arxidiòcesi de Lió.
El 6 d'octubre de 1822, va canviar la província eclesiàstica a la de l'arxidiòcesi d'Avinyó en virtut de la butlla Paternae charitatis del propi Pius VII.
Un decret de la Sacra Congregació Consistorial del 12 de juny de 1911 va autoritzar al bisbe de Valença i els seus successors per afegir al seu títol els de les seus suspeses de Die i de Saint-Paul-Trois-Châteaux.
El 8 de desembre de 2002, tornà a formar part de la província eclesiàstica de l'arxidiòcesi de Lió.
Els bisbes abans del segle ix resulten de llistes la historicitat de tots els quals no es pot comprovar. Històric fou Sant Emilià el 374.
A finals del 2014, la diòcesi tenia 289.500 batejats sobre una població de 502.877 persones, equivalent al 57,6% del total.
any | població | sacerdots | diaques | religiosos | parròquies | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
batejats | total | % | total | clergat secular |
clergat regular |
batejats por sacerdot |
homes | dones | |||
1950 | 250.842 | 268.233 | 93,5 | 499 | 409 | 90 | 502 | 175 | 877 | 246 | |
1970 | 300.000 | 341.945 | 87,7 | 408 | 318 | 90 | 735 | 139 | 810 | 250 | |
1980 | 315.000 | 367.000 | 85,8 | 342 | 258 | 84 | 921 | 162 | 585 | 250 | |
1990 | 326.000 | 402.800 | 80,9 | 268 | 188 | 80 | 1.216 | 4 | 160 | 465 | 244 |
1999 | 250.000 | 414.072 | 60,4 | 193 | 143 | 50 | 1.295 | 17 | 72 | 180 | 173 |
2000 | 381.000 | 436.500 | 87,3 | 161 | 138 | 23 | 2.366 | 19 | 63 | 207 | 135 |
2001 | 350.000 | 436.500 | 80,2 | 178 | 133 | 45 | 1.966 | 22 | 85 | 207 | 126 |
2002 | 340.000 | 436.500 | 77,9 | 146 | 122 | 24 | 2.328 | 24 | 100 | 214 | 23 |
2003 | 340.000 | 436.500 | 77,9 | 136 | 112 | 24 | 2.500 | 24 | 100 | 214 | 23 |
2004 | 340.000 | 436.500 | 77,9 | 127 | 103 | 24 | 2.677 | 24 | 122 | 243 | 23 |
2010 | 283.081 | 486.019 | 58,2 | 185 | 93 | 92 | 1.530 | 35 | 163 | 206 | 22 |
2014 | 289.500 | 502.877 | 57,6 | 168 | 85 | 83 | 1.723 | 34 | 145 | 164 | 22 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.