From Wikipedia, the free encyclopedia
El bisbat de Chartres (francès: Diocèse de Chartres, llatí: Dioecesis Carnutensis) és una seu de l'Església Catòlica a França, sufragània de l'arquebisbat de Tours. Al 2013 tenia 298.000 batejats sobre una població de 427.800 habitants. Actualment està regida pel bisbe Philippe Christory.
Dioecesis Carnutensis | |||||
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
![]() | |||||
Parròquies | 79 | ||||
Conté la subdivisió | Doyenné de Beauce (fr) ![]() Doyenné de Chartres (fr) ![]() Doyenné de la Vallée de l'Eure (fr) ![]() Doyenné des Forêts (fr) ![]() Doyenné du Drouais (fr) ![]() Doyenné du Dunois (fr) ![]() Doyenné du Perche (fr) ![]() ![]() | ||||
Població humana | |||||
Població | 431.437 (2019) ![]() | ||||
Llengua utilitzada | francès ![]() | ||||
Religió | romà | ||||
Geografia | |||||
Part de | |||||
Superfície | 5.940 km² ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Creació | segle iii[1] | ||||
Catedral | Nostra Senyora | ||||
Organització política | |||||
• Bisbe | Philippe Christory | ||||
Lloc web | catholique-chartres.cef.fr |
La diòcesi comprèn el departament francès de l'Eure-et-Loir.
La seu episcopal és la ciutat de Chartres, on es troba la catedral de Nostra Senyora. La catedral és el monument més famós de Chartres i és considerada un dels edificis gòtics més perfectes.
El territori s'estén sobre 5.940 km², i està dividit en 79 parròquies, agrupades en 7 vicariats: Beauce, Chartres, Drouais, Dunois, Forets, Perche i Valle dell'Eure.
Segons alguna llegenda medieval, un antic lloc de culte druídic del segle i aC està en l'origen de la devoció mariana a la regió de Chartres, el que va facilitar l'evangelització del territori assignat, també d'acord amb la tradició, als sants i Eodald i Altí, enviats per sant Savinià de Sens. La diòcesi està testificada des del segle iv: un bisbe anomenat Valentí de Chartres va ser testimoni dels miracles realitzats per Martí de Tours cap a finals del segle; un altre bisbe, Avventino, va participar en el concili d'Orléans el 511.
Autricum, capital del poble celta dels carnuts, era una civitas de Gàl·lia Lugdunensis quarta (o Senonia), com ho demostra la Notitia Galliarum de principi del segle v.[2] Tant des del punt de vista religiós, com a civil, Chartres depenia de la província eclesiàstica de l'arxidiòcesi de Sens, la seu metropolitana provincial.
A la segona meitat del segle vi, en l'època del bisbe Pappolo, el rei merovingi Sigebert I va intentar crear una nova diòcesi a la part austrasiana de la diòcesi de Chartres, amb seu a Châteaudun al pagus Dunensis, nomenant bisbe el capellà Promoto. Aquest intent secular va ser desaprovat pel Concili de París de 573; no obstant això Promoto va romandre inalterat a la seva seu fins a la mort del rei (575).[3]
A l'edat mitjana, Chartres era seu d'una important escola d'estudis de filosofia i teologia, sorgida al segle xi per iniciativa del bisbe Fulbert, va continuar fins al segle posterior, tenint com al desenvolupament del programa de la teologia cristiana a través de l'ús de la filosofia de Plató en el marc del sistema educatiu de l'escolàstica medieval. Entre els mestres de l'escola de Chartres s'inclouen Bernat, Iu, Teodoric, Guillem de Conches, Gilbert de Poitiers i Joan de Salisbury.
Entre els segles XII i xiii es va construir la catedral, una de les meravelles del gòtic francès i patrimoni de la humanitat, consagrada solemnement el 17 d'octubre de 1260. El 27 de febrer de 1594 en aquesta catedral va ser consagrat rei de França Enric IV.
El 20 d'octubre de 1622, la diòcesi de Chartres passà a formar part de la província eclesiàstica de l'arxidiòcesi de París.
El 25 de juny de 1697 va cedir una part del seu territori en benefici de l'erecció de la diòcesi de Blois.
Entre els bisbes de la Contrareforma que es van distingir en l'aplicació dels decrets del Concili de Trento, incloent Ferran de Neufville, que va fundar el seminari major en 1659, Paul Godet des Marais, que va erigir quatre seminaris menors, i que juntament amb el seu successor Montiers de Mérinville va lluitar amb força contra el jansenisme.
A l'inici de la revolució, Chartres comprenia més de 800 parròquies, de les quals només 11 es trobaven a la ciutat episcopal,[4] dividides en 7 ardiaconats i 14 deganats; Bonifaci VIII havia estat arquidiaca de Pincerais abans d'esdevenir papa i fins i tot Martí V havia estat canonge a Chartres. La diòcesi també incloïa 13 esglésies col·legiades, 22 abadies (14 masculines i 8 femenines) i molts convents i monestirs de diferents ordes i congregacions religioses.[5]
Després del concordat amb la butlla Qui Christi Domini del Papa Pius VII del 29 de novembre de 1801, la diòcesi va ser suprimida i fusionada amb la de Versalles.
El concordat de 1817 preveia el restabliment de la diòcesi; per aquest motiu va ser nomenat bisbe Jean-Baptist-Marie-Anne-Antoine de Latil. No obstant això, el Parlament de París no va ratificar el concordat, de manera que el nou bisbe no va poder prendre possessió de la seu fins al 1822.
De fet, 6 d'octubre de 1822, en virtut de la butlla Paternae caritatis del mateix Papa Pius VII, es va restablir la diòcesi de Chartres, amb territori desmembrat de la diòcesi de Versalles, i se sotmeté a la metròpoli de París.
El 9 d'octubre de 1966 es va convertir en sufragània de l'arxidiòcesi de Bourges. No obstant això, el 8 de desembre de 2002, amb la reorganització dels districtes eclesiàstics francesos, Chartres canvià de província eclesiàstica, esdevenint sufragània de l'arxidiòcesi de Tours.
El catàleg episcopal més antic de Chartres es troba en un manuscrit de l'abadia de la Santíssima Trinitat de Vendôme; de primera mà arribà al bisbe Agobert (1060), i va continuar fins a Renaud de Bar (†1217).
A finals del 2013, la diòcesi tenia 298.000 batejats sobre una població de 427.800 persones, equivalent al 69,7% del total.
any | població | sacerdots | diaques | religiosos | parròquies | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
batejats | total | % | total | clergat secular |
clergat regular |
batejats por sacerdot |
homes | dones | |||
1950 | 250.000 | 252.690 | 98,9 | 343 | 312 | 31 | 728 | 74 | 722 | 377 | |
1959 | 256.000 | 261.035 | 98,1 | 365 | 338 | 27 | 701 | 92 | 615 | 388 | |
1970 | 297.000 | 302.200 | 98,3 | 282 | 282 | 1.053 | 389 | ||||
1980 | 326.000 | 346.000 | 94,2 | 231 | 212 | 19 | 1.411 | 26 | 605 | 392 | |
1990 | 331.000 | 371.000 | 89,2 | 166 | 159 | 7 | 1.993 | 3 | 9 | 473 | 389 |
1999 | 358.700 | 405.000 | 88,6 | 115 | 101 | 14 | 3.119 | 15 | 15 | 392 | 85 |
2000 | 361.000 | 407.665 | 88,6 | 120 | 100 | 20 | 3.008 | 20 | 23 | 388 | 85 |
2001 | 361.000 | 407.665 | 88,6 | 117 | 96 | 21 | 3.085 | 18 | 24 | 380 | 84 |
2002 | 285.000 | 407.665 | 69,9 | 107 | 89 | 18 | 2.663 | 18 | 20 | 377 | 82 |
2003 | 285.000 | 407.665 | 69,9 | 105 | 89 | 16 | 2.714 | 19 | 18 | 360 | 82 |
2004 | 285.000 | 407.665 | 69,9 | 103 | 86 | 17 | 2.766 | 23 | 19 | 354 | 82 |
2006 | 287.000 | 409.600 | 70,1 | 104 | 84 | 20 | 2.759 | 23 | 22 | 312 | 78 |
2013 | 298.000 | 427.800 | 69,7 | 86 | 62 | 24 | 3.465 | 25 | 75 | 223 | 79 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.