1899 (MDCCCXCIX) fou un any començat en diumenge.
Dades ràpides Tipus, Altres calendaris ...
Tanca
- Països catalans
- 1 de gener, primer número de La Veu de Catalunya, diari en català que es publicà a Barcelona fins al 1937, amb dues edicions diàries.[1]
- 14 de març, Barcelona: Bartomeu Robert i Yarzábal, més conegut com a Dr. Robert, és escollit batlle de la ciutat.
- 25 de maig, Barcelona: Últim número de Quatre gats, setmanari artístic i literari que havien creat Pere Romeu, Ramon Casas i Miquel Utrillo.[2]
- 3 de juny, Barcelona: S'edita el primer número de la revista artística Pèl & Ploma, impulsada per Ramon Casas i Miquel Utrillo.[3]
- 5 de juliol, cinquena festa modernista a Sitges
- 20 d'octubre, Barcelona: Bartomeu Robert i Yarzábal, encapçala, com a batlle de la ciutat, una protesta dels botiguers contra la llei del Gabinet de Silvela i del seu ministre d'Hisenda, Raimundo Fernández Villaverde, que es va anomenar el Tancament de Caixes.
- 29 de novembre, Barcelona: al gimnàs Solé, un grup d'esportistes encapçalats per Joan Gamper funden el Futbol Club Barcelona.
- 3 de desembre, Barcelona: un grup d'estudiants funda la Institució Catalana d'Història Natural, més tard filial de l'Institut d'Estudis Catalans.
- 17 de desembre, a Barcelona és fundat el Català FC.
- Resta del món
- Països Catalans
- 1 de gener, Sabadell, Vallès: Antoni Estruch i Serrabogunyà, futbolista català dels anys 1920 (m. 1950).
- 5 de febrer, Terrassa, Vallès: Joaquim Ventalló i Vergés, periodista, polític, traductor, poeta i publicista català.
- 19 de febrer, Cervelló: Josep Tarradellas i Joan, 125è president de la Generalitat de Catalunya.
- 21 de març, Sabadell: Francesc Baygual i Bas, industrial tèxtil català.
- 23 de març, Manlleu: Josep Viladomat i Massanas.
- 15 d'abril, Llançàː Justa Balló i Salvà, bibliotecària que treballà a la Xarxa de Biblioteques Populars (m. 1993).[4]
- 5 de maig,
- 12 de juny, Berlín: Anni Albers, dissenyadora tèxtil, teixidora, pintora alemanya, professora de l'Escola de la Bauhaus (m.1994).[7]
- 19 de juny, Barcelonaː Maria Carratalà i Van den Wouver, pianista i compositora, pedagoga i crítica musical catalana (m.1984).[8]
- 25 de juliol, Barcelonaː Elàdia Faraudo: pionera de l'assistència social i política exiliada.[9]
- 29 de juliol, Barcelonaː Rosario Pi Brujas, directora, guionista, productora, pionera de la cinematografia catalana i espanyola (m. 1967).[10]
- 16 de setembre, Vinaròs (el Baix Maestrat: Leopold Querol i Roso, pianista valencià.
- 20 de novembre - Teià: Pau Civil i Costa, tenor català (m. 1987).
- 29 de novembre, Sabadell: Joan Oliver i Sallarès, Pere Quart, escriptor en català (m. 1986).
- 2 de desembre, Los Cayos, Haití: Bella Dutton, tennista instal·lada a Barcelona, pionera del tennis femení català (m. 1982).[11]
- 3 de desembre, Barcelona: Noel Clarasó i Serrat, escriptor català.
- Barcelona: Josep Maria Lamaña i Coll, musicòleg i enginyer industrial barceloní.
- Resta del món
- 4 de gener, Kreuztalː Alma Siedhoff-Buscher, dissenyadora alemanya de la Bauhaus.[12]
- 7 de gener: París, França: Francis Poulenc, compositor francès (m. 1963).[13]
- 17 de gener: Brooklyn Nova York: Al Capone, gàngster nord-americà.
- 25 de gener: Paul-Henri Spaak, polític belga.
- 30 de gener: Max Theiler, viròleg sud-africà, Premi Nobel.
- 10 de febrer: Cevdet Sunay, president de Turquia.
- 13 de març: John Hasbrouck van Vleck, físic americà, Premi Nobel de Física de l'any 1977 (m. 1980)[14]
- 15 de febrer, Lodeva, Erau (França): Georges Auric, compositor francès (m. 1983).[15]
- 23 de març, Blato, Eslovènia: Louis Adamic, escriptor i traductor eslovè establert als EUA.
- 27 de març, Chicago, EUA: Gloria Swanson, actriu estatunidenca (m. 1983).[16]
- 28 de març: Merkheuli, districte de Sukhum (Imperi Rus): Lavrenti Béria, polític soviètic (m. 1953)[17]
- 29 de març, Columbus, Ohio, Estats Units: Warner Baxter, actor estatunidenc.(m. 1951)[18]
- 22 d'abril, Sant Petersburg, Imperi Rus: Vladímir Nabókov, escriptor russo-americà (m. 1977).[19]
- 23 d'abril, Klippan, Suècia: Bertil Ohlin, economista guardonat amb el Premi Nobel d'Economia el 1977 (m. 1979)
- 26 d'abril, Tessalònica, Grècia: Juana Mordó, marxant d'art (m. 1984).[20]
- 29 d'abril: Duke Ellington, compositor, director d'orquestra i pianista americà (m. 1974).[21]
- 8 de maig, Viena, Imperi Austrohongarès: Friedrich Hayek, economista guardonat amb el Premi Nobel d'Economia el 1974 (m. 1992).[22]
- 9 de maig: Eddie Pollack, músic de jazz.
- 14 de maig, Krefeld: Charlotte Auerbach, genetista alemanya jueva.[23][24]
- 17 de maig,
- 24 de maig, Compiègne, Picardia, França: Suzanne Lenglen, tennista francesa considerada una de les millors tennistes de tots els temps.[27]
- 31 de maig, Kinsley, Kansas, EEUU: Madge Blake, actriu estatunidenca, coneguda pel seu paper de tieta Harriet a la sèrie Batman.[28]
- 2 de juny, Berlínː Lotte Reiniger, pionera directora de cinema d'animació alemanya.[29]
- 3 de juny, Budapest, Imperi austrohongarès: Georg von Békésy, biofísic hongarès, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia 1961 (m. 1972).[30]
- 7 de juny, Dublínː Elisabeth Bowen, escriptora irlandesa en llengua anglesa (m. 1973).[31]
- 10 de juny, Leipzigː Anita Berberː ballarina i escriptora alemanya, pintada per Otto Dix.[32]
- 11 de juny, Osaka, Japó: Yasunari Kawabata, escriptor japonès, Premi Nobel de Literatura de l'any 1968 (m. 1972).
- 12 de juny:
- Königsberg, Prússia: Fritz Albert Lipmann, metge, químic i bioquímic, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1953 (m. 1986).[33]
- Zloczew, Imperi Austrohongarès: Weegee, pseudònim d'Arthur (Usher) Felling, fotògraf estatunidenc (m. 1968)[34]
- 13 de juny, Ciutat de Mèxic, Mèxic: Carlos Chávez, compositor mexicà (m. 1978).[35]
- 21 de juny, Brno, Moràvia: Pavel Haas, compositor txec, mort durant l'Holocaust (m. 1944).[15]
- 30 de juny, Hillsboro, Texasː Madge Bellamy, actriu estatunidenca del cinema mut.[36]
- 5 de juliol, Varennes-sur-Amance, Alt Marne (França): Marcel Arland, novel·lista, assagista, crític literari i guionista francès (m. 1986).[37]
- 10 de juliol, Marchienne-au-Pont, Hainaut, Bèlgica: André Souris, compositor i director d'orquestra belga (m. 1970).[38]
- 15 de juliol, Dublín (Irlanda): Seán Lemass, polític irlandès del Fianna Fáil i Taoiseach (Primer Ministre) de la República d'Irlanda del 1959 al 1966 (m. 1971).[17]
- 21 de juliol, Oak Park (Illinois), Estats Units: Ernest Hemingway, escriptor estatunidenc, Premi Nobel de Literatura de 1954.[39]
- 24 de juliol, Vincennes, Indianaː Alice Terry, directora i actriu de cinema mut (m. 1987).[40]
- 9 d'agost, Maryborough, Queensland: Pamela Lyndon Travers, escriptora, actriu i periodista australiana, creadora de Mary Poppins.[41]
- 21 d'agost, Sant Vitoret, Boques del Roineː Odette Jasse, astrònoma francesa, administradora a l'Observatori de Marsella.[42]
- 3 de setembre, Traralgon,(Austràlia): Frank Macfarlane Burnet, viròleg i biòleg australià, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1960 (m. 1985).[43]
- 20 de setembre,
- 8 d'octubre, Odessa, Imperi Rus: Yaakov Dori, primer cap de l'Estat Major de les Forces de Defensa d'Israel el 1948 (m. 1973).
- 19 d'octubre, Ciutat de Guatemala (Guatemala): Miguel Ángel Asturias Rosales, escriptor i diplomàtic guatemaltenc, Premi Nobel de Literatura de l'any 1967 (m. 1974).
- 13 de novembre: Huang Xianfan, historiador i antropòleg xinès.
- 13 de novembre, La Rochelle: René Dorin, escriptor
- 18 de novembre, Budapest, Hongria: Eugene Ormandy, director d'orquestra hongarès.
- 29 de novembre, Civiasco: Emma Morano, supercentenària italiana que visqué 117 anys i 137 dies (m. 2017).[46]
- 11 de desembre, Buenos Aires, Argentina: Julio de Caro, director d'orquestra i arranjador musical argentí.
- 12 de desembre, Madrid: Victorina Durán, escenògrafa i figurinista espanyola, pintora.[47]
- 16 de desembre, Teddigton, Regne Unit: Noël Coward, dramaturg, actor i guionista britànic.
- 25 de desembre, Nova York (els EUA: Humphrey Bogart, actor nord-americà.
- Països Catalans
- Resta del món
«Chronology». The Josef & Anni Albers Foundation. Arxivat de l'original el 2021-08-14. [Consulta: octubre 2020]. Calderón Argelich, Alfonso; Rivas Gómez-Calcerrada, Gema. «Rosario Pi Brujas». Real Academia de la Historia. [Consulta: febrer 2022]. «Warner Baxter» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: març 2020]. «Duke Ellington» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: abril 2020]. Beale, Geoffrey. «Charlotte Auerbach» (en anglès). Jewish Women's Archive, 31-12-1999. [Consulta: 30 gener 2024]. Guerin, Frances; Mebold, Anke. «Lotte Reiniger» (en anglès). Women Film Pioneers Project. [Consulta: 18 abril 2024]. Zubiaur, Ibon «[://www.elcorreo.com/culturas/territorios/bailarina-escandalo-20170819071013-ntrc.html La bailarina del escándalo]». Diario El Correo, 19-08-2017.
«P.L. Travers» (en anglès). Encyclopaedia Britannica, 01-06-2024. [Consulta: 18 juliol 2024]. Navarra, A «¡ADEUSIAU!». Lo Mestre titas: senmanari humoristich y satirich de bona mena, 28-01-1899, pàg. 3.