vrsta duzine From Wikipedia, the free encyclopedia
Nanometar je jedinica za dužinu u metričkom sistemu. Po vrijednosti je jednak milijarditom dijelu metra. Naziv je složen od riječi iz grčkog jezika νάνος (nanos), koja znači "patuljak"; i riječi μέτρον (metrοn), koja znači "jedinica mjere". Skraćena oznaka je nm.[4][5]
Nano- služi kao prefiks za red veličine ×10−9 m i, osim uz metar, koristi se u kombinaciji i sa ostalim 1mjernim jedinicama umanjujući ih također 1.000.000.000 puta. Na primjer: 1 ns (1 nanosekunda - trajanje jednog ciklusa u procesoru nazivne brzine 1 GHz), 1 nF (jedan nanofarad - kapacitet kondenzatora) itd.
Jedinica nanometar se koristi za izražavanje vrijednosti vrlo malih dužina. Njena prirodna primjena je svakako u nanotehnologiji. Od osamdesetih godina XX stoljeća koristi se za označavanje veličine elemenata u proizvodnji poluprovodnika. Na primjer, Nvidia Pascal GPU je rađen u 16-nanometarskoj tehnologiji (plasiranje na tržište planirano za sredinu 2016. godine),[6] dok AMD također u 2016. godini planira prelazak na proizvodnju u 14 nm tehnologiji.[7][8]
Nanometar je u upotrebi i za označavanje talasne dužine elektromagnetnih talasa, jedan dio vidljive svjetlosti zrači na talasnim dužinama od oko 400 do 700 nm.[9]
Predmeti veličine milijarditog dijela metra mogu se vidjeti uz pomoć elektronskog mikroskopa.
Prije usvajanja naziva nanometar, korišten je naziv milimikrometar, odnosno milimikron, pošto red veličine mili označava hiljaditi dio tako da uz mikro (milioniti dio) skupa čine milijarditi dio, jednako kao i nanometar. Korišten je simbol mµ, rjeđe µµ.[10][11][12]
Jedinica Ångström, (oznaka Å, red veličine 10−10, 1 nm = 10 Å) je bila korištena u iste svrhe, inače se koristi u kristalografiji i izražavanju dimenzija na nivou molekula i atoma, iako nije zvanično sankcionirana u Međunarodnom sistemu mjernih jedinica (SI).[13]
Na primjer, prečnik atoma helija je oko 0.1 nm (1 Å), a ribosoma oko 20 nm (200 Å).