Столица на Армения From Wikipedia, the free encyclopedia
Ереван (на арменски: Երևան) е столицата и най-големият град на Армения. Населението му през 2007 г. е 1 107 800[1] души. Разположен е на река Храздан.
Ереван на арменски: Երևան | |
— град — | |
![]() | |
Страна | ![]() |
---|---|
Площ | 227 km² |
Надм. височина | 1000 m |
Население | 1 092 000 души (2022) |
Кмет | Айк Марутян |
Първо споменаване | 782 г. пр.н.е. |
Пощенски код | 0001 – 0099 |
Телефонен код | +374 10 |
МПС код | 01 – 10, 11 – 13 (от 2007), 14 – 18 (от 2008), 19 (от 2009) 61 – 65, 67, 68 |
Официален сайт | www.yerevan.am |
Ереван в Общомедия |
Ереван е водещ индустриален, културен и научен център на кавказкия район. Той е също така сърцето на обширна ж п мрежа и главен търговски център за селскостопански продукти. Освен това индустриите в града се занимават с получаването на метали, металообработващи машини, електрически съоръжения, химикали, текстил и хранителни продукти.
Образователните и културните учреждения в Ереван включват няколко университета, арменската академия на науките, държавен музей няколко библиотеки. Главна туристическа атракция са развалините от османска крепост от 16 век. Летището в Ереван се казва „Звартноц“.
Археологическите изследвания показват, че на мястото на днешен Ереван през 8 век пр.н.е. е съществувала крепостта Ербуни. Оттогава мястото има стратегическо значение за керванските пътища между Европа и Индия. Носи името Ереван поне от 7 век, когато е столица на Армения под персийска власт.
Поради стратегическата важност на Ереван се водят няколко битки за него, като той преминава често от османско в персийско владение и обратно. През 1827 г. е превзет от Русия и формално присъединен към Персия през 1828 г. След Октомврийската революция от 1917 г. Ереван е столица на независима Армения три години, след което през 1920 г. става столица на новообразуваната Съветска социалистическа република Армения. През 1991 г. Ереван става столица на независимата република Армения.
Град | Страна | Година |
---|---|---|
София | ![]() |
От 2008 |
Москва | ![]() |
От 1995 |
Ростов на Дон | ![]() |
|
Санкт Петербург | ![]() |
|
Ставропол | ![]() |
|
Волгоград | ![]() |
От 1998 |
Лион | ![]() |
|
Ница | ![]() |
От 2007[3] |
Марсилия | ![]() |
|
Париж | ![]() |
От 1998 |
Карара | ![]() |
От 1965 |
Флоренция | ![]() |
|
Киев | ![]() |
|
Одеса | ![]() |
|
Лос Анджелис | ![]() |
От 2006[4] |
Венеция | ![]() |
|
Буенос Айрес | ![]() |
|
Сао Пауло | ![]() |
От 1999 |
Монреал | ![]() |
|
Атина | ![]() |
|
Братислава | ![]() |
|
Кишинев | ![]() |
|
Минск | ![]() |
|
Подгорица | ![]() |
От 1974 |
Тбилиси | ![]() |
|
Бейрут | ![]() |
|
Дамаск | ![]() |
|
Исфахан | ![]() |
|
Антананариву | ![]() |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.