община в област Сливен From Wikipedia, the free encyclopedia
Община Котел е разположена в Югоизточна България и е една от съставните общини на област Сливен.
Община Котел | |
![]() | |
Общи данни | |
---|---|
Област | Сливен |
Площ | 858.08 km² |
Население | 19 845 души |
Адм. център | Котел |
Брой селища | 22 |
Сайт | kotel.bg |
Управление | |
Кмет | Коста Каранашев (ГЕРБ; 2015) |
Общ. съвет | 21 съветници
|
![]() | |
Община Котел в Общомедия |
Общината заема североизточната част на област Сливен. С площта си от 858,082 km2 е на 3-то място сред 4-те общини на областта, което съставлява 24,21% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
Релефът на общината е хълмист, ниско и средно планински. Територията ѝ условно попада в две физикогеографски области на България – Източна Стара планина и Източния Предбалкан.
Към Старопланинската физикогеографска област в община Котел попадат 5 орографски единици: Близо 2/3 от територията на общината се заема от западната, най-висока част на Котленска планина, разположена между долините на реките Голяма Камчия на север и Луда Камчия на юг, а на изток и запад планината излиза извън пределите ѝ. На около 5 km югозападно от град Котел се издига връх Разбойна 1128 m в рида Разбойна, най-високата точка на Котленска планина и на цялата община. Южно от долината на река Луда Камчия в пределите на община Котел попадат малка част от Сливенска планина (в землището на с. Нейково) с връх Дебела могила 922,5 m и западната част на Стидовска планина с връх Ушите 1010,4 m, разположен южно от село Градец. Крайния югоизточен район на общината се заема от части на други две ниски планини принадлежащи към Източна Стара планина – планината Гребенец с връх Мандрата 863,7 m, разположен северозападно от село Седларево, на границата с община Сливен и Терзийски баир с височина около 400 m, южно от село Пъдарево.
В крайния северен район на общината, разположен северно от долината на река Голяма Камчия се простират южните разклонения на Лиса планина (част от Източния Предбалкан). Нейният най-висок връх Големия Сакар 1053,6 m се издига западно от село Остра могила.
На североизток и югоизток релефът на общината е хълмист, като тук попадат части от две полета. На североизток, по долината на река Голяма Камчия на територията на общината се вклинява югозападната част на хълмистата историко-географска област Герлово. На югоизток, по долината на река Мочурица, между Стидовска планина на север и Гребенец и Терзийски баир на юг се вклинява западната, най-висока част на Сунгурларското поле. Тук североизточно от село Пъдарево, в коритото на река Мочурица се намира най-ниската точка на общината – 199 m н.в.
В южната част на община Котел, по билото на Сливенска и Стидовска планина преминава участък от главния вододел на България. По този начин около 90% от територията ѝ принадлежат към Черноморския водосборен басейн, а останалите 10% – към Беломорския водосборен басейн.
Към Черноморския водосборен басейн на територията на общината протичат три реки. В северната част преминава най-горното течение на река Голяма Камчия (Тича, лява съставяща на река Камчия). Тя извира от Лиса планина и до село Тича тече на изток в дълбока и залесена долина. След селото завива на североизток, долината ѝ се разширява, навлиза в югозападната част на хълмистата историко-географска област Герлово и напуска пределите на общината. В южната част преминава участък от горното течение на река Луда Камчия (дясна съставяща на река Камчия). Тя води началото си от община Сливен, минава през землището на село Нейково, отново навлиза в Община Сливен и югозападно от село Градец се завръща в община Котел. Минава през село Градец, където в нея отляво се влива Котленска река (25 km, изцяло протича през общината) с десния си приток Нейковска река и с няколко забележителни меандра източно от селото напуска пределите на общината и навлиза в община Сунгурларе. Тук при село Дъбовица (община Сунгурларе) в нея отляво се влива Медвенска река, горното и средното течение на която е на територията на община Котел. В най-западната част на общината през селата Кипилово и Боринци протича река Карадере, десен приток на Стара река, която е десен приток на Янтра и, която от своя страна е десен приток на Дунав.
Крайните югоизточни части на общината принадлежат към Беломорския водосборен басейн. Тук от запад на изток през най-западната и най-висока част на Сунгурларското поле протича най-горното течение на река Мочурица (ляв приток на Тунджа) и горното течение на десния ѝ приток река Мараш.
Общината се състои от 22 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им:[1]
Населено място | Пребр. на населението през 2021 г. | Площ на землището (в км2) | Забележка (старо име) | Населено място | Пребр. на населението през 2021 г. | Площ на землището (в км2) | Забележка (старо име) |
Боринци | 121 | 22,786 | Керсенлик | Нейково | 188 | 76,205 | |
Братан | 1 | 65,224 | Сър алан | Орлово | 168 | 6,315 | Вайслар |
Градец | 2950 | 46,099 | Остра могила | 116 | 18,561 | Сютчилер | |
Дъбова | 5 | 6,877 | Емрен кьой | Пъдарево | 541 | 21,454 | Куруджиево |
Жеравна | 336 | 52,989 | Седларево | 35 | 16,662 | ||
Катунище | 38 | 15,058 | Соколарци | 392 | 5,225 | Дуванджилар | |
Кипилово | 422 | 83,573 | Стрелци | 320 | 31,414 | Туркоклии | |
Котел | 4879 | 131,519 | Тича | 796 | 52,871 | ||
Малко село | 483 | 6,981 | Кючуклер | Топузево | 76 | 3,859 | Топузлар |
Медвен | 136 | 79,224 | Филаретово | 442 | 7,758 | Хамзалар | |
Мокрен | 780 | 78,701 | Кьопеклии, Аврамов | Ябланово | 2694 | 28,727 | Алванар |
Численост на населението според преброяванията през годините:[2]
Година на преброяване | Численост |
1934 | 21 473 |
1946 | 23 482 |
1956 | 24 937 |
1965 | 26 996 |
1975 | 27 469 |
1985 | 26 379 |
1992 | 23 944 |
2001 | 21 645 |
2011 | 19 391 |
2021 | 15 919 |
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):[3]
Населено място | Численост | Населено място | Дял (в %) | |||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Общо | Българи | Турци | Цигани | Други | Не се самоопределят | Не отговорили | Българи | Турци | Цигани | Други | Не се самоопределят | Не отговорили | ||
Общо | 19 391 | 7024 | 5793 | 4790 | 205 | 142 | 1437 | 100.00 | 36.22 | 29.87 | 24.70 | 1.05 | 0.73 | 7.41 |
Котел | 5798 | 3667 | 61 | 1177 | 174 | 31 | 688 | Котел | 63.24 | 1.05 | 20.30 | 3.00 | 0.53 | 11.86 |
Градец | 3759 | 701 | 2970 | 29 | 51 | Градец | 18.64 | 79.01 | 0.77 | 1.35 | ||||
Ябланово | 3030 | 34 | 2688 | 9 | 296 | Ябланово | 1.12 | 88.71 | 0.29 | 9.76 | ||||
Тича | 982 | 248 | 455 | 124 | 0 | 6 | 149 | Тича | 25.25 | 46.33 | 12.62 | 0.00 | 0.61 | 15.17 |
Мокрен | 876 | 500 | 34 | 236 | 104 | Мокрен | 57.07 | 3.88 | 26.94 | 11.87 | ||||
Филаретово | 604 | 3 | 594 | 3 | Филаретово | 0.49 | 98.34 | 0.49 | ||||||
Малко село | 596 | 6 | 514 | 3 | 0 | 0 | 73 | Малко село | 1.00 | 86.24 | 0.50 | 0.00 | 0.00 | 12.24 |
Пъдарево | 583 | 314 | 259 | 0 | 5 | Пъдарево | 53.85 | 44.42 | 0.00 | 0.85 | ||||
Кипилово | 569 | 511 | 33 | 7 | 0 | 0 | 18 | Кипилово | 89.80 | 5.79 | 1.23 | 0.00 | 0.00 | 3.16 |
Соколарци | 498 | 15 | 482 | 0 | 0 | 0 | 1 | Соколарци | 3.01 | 96.78 | 0.00 | 0.00 | 0.00 | 0.20 |
Стрелци | 440 | 5 | 402 | 0 | 0 | 0 | 33 | Стрелци | 1.13 | 91.36 | 0.00 | 0.00 | 0.00 | 7.50 |
Жеравна | 413 | 377 | 26 | 0 | 6 | Жеравна | 91.28 | 6.29 | 0.00 | 1.45 | ||||
Нейково | 347 | 339 | 6 | 0 | 0 | Нейково | 97.69 | 1.72 | 0.00 | 0.00 | ||||
Медвен | 212 | 139 | 0 | 57 | 8 | Медвен | 65.56 | 0.00 | 26.88 | 3.77 | ||||
Орлово | 173 | 167 | 0 | 2 | Орлово | 96.53 | 0.00 | 1.15 | ||||||
Остра могила | 151 | 3 | 148 | 0 | 0 | 0 | 0 | Остра могила | 1.98 | 98.01 | 0.00 | 0.00 | 0.00 | 0.00 |
Боринци | 146 | 98 | 44 | 4 | 0 | 0 | 0 | Боринци | 67.12 | 30.13 | 2.73 | 0.00 | 0.00 | 0.00 |
Топузево | 126 | 125 | 0 | 0 | 0 | Топузево | 99.20 | 0.00 | 0.00 | 0.00 | ||||
Седларево | 38 | 35 | 0 | 0 | Седларево | 92.10 | 0.00 | 0.00 | ||||||
Катунище | 26 | 26 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Катунище | 100.00 | 0.00 | 0.00 | 0.00 | 0.00 | 0.00 |
Дъбова | 16 | 0 | 16 | 0 | 0 | 0 | 0 | Дъбова | 0.00 | 100.00 | 0.00 | 0.00 | 0.00 | 0.00 |
Братан | 8 | 0 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | Братан | 0.00 | 100.00 | 0.00 | 0.00 | 0.00 | 0.00 |
Численост и дял на населението по вероизповедание според преброяването на населението през 2011 г.:[4]
Численост | Дял (в %) | |
Общо | 19 391 | 100.00 |
Православие | 6887 | 35.51 |
Католицизъм | 67 | 0.34 |
Протестантство | 1224 | 6.31 |
Ислям | 4361 | 22.48 |
Друго | 7 | 0.03 |
Нямат | 1235 | 6.36 |
Не се самоопределят | 1054 | 5.43 |
Непоказано | 4556 | 23.49 |
През общината преминават частично 7 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 114,3 km:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.