Tortosa ye un municipio catalán en a provincia de Tarragona, capital d'a comarca d'o Baixo Ebro y d'o partiu chudicial d'o suyo nombre.
![]() |
Iste articlo ye en proceso de cambio enta la ortografía oficial de Biquipedia (la Ortografía de l'aragonés de l'Academia Aragonesa d'a Luenga). Puez aduyar a completar este proceso revisando l'articlo, fendo-ie los cambios ortograficos necesarios y sacando dimpués ista plantilla. |
Tortosa | |||
Municipio de Catalunya | |||
| |||
Entidat • Estau • Comunidat • Provincia • Comarca |
Municipio![]() ![]() Tarragona Baixo Ebro | ||
Partiu chudicial | Tortosa | ||
Superficie | 218,45 km² | ||
Población • Total |
34 639 hab. (2013) | ||
Altaria • Meyana |
12 m. | ||
Distancia • 69 km • 152 km |
enta Tarragona enta Barcelona | ||
Alcalde | Jordi Jordan Farnós | ||
Codigo postal | 43500 | ||
Chentilicio | Tortosín/a[1] | ||
Parroquial • Diocesi |
Diocesi de Tortosa | ||
Coordenadas | |||
Web oficial |
A suya población ye de 35.734 habitants (2008), en una superficie de 218,45 km² y una densidat de población de 163,58 hab/km².
Cheografía
Ye seu bispal y un important centro agricola, comercial y industrial. O municipio lo constituyen a ciudat de Tortosa y as localidaz de Jesús (constituyita en entidat municipal descentralizata dende 1994), Bítem, els Reguers, Campredó y Vinallop. Tortosa ye capeza de partiu chudicial (dica o 1923 estió distrito electoral, chunto a Roquetes y Gandesa, esleindo 1 deputato a Corz dende 1846) y en l'actualitat i tienen a seu a mayor parti d'os servicios territorials d'a Cheneralidat de Catalunya en as Tierras de l'Ebro confegurando-se o suyo territorio como una veguería.
A ciudat de Tortosa ye en a val baixa d'o río Ebro, a 12 metros d'altaria sobre o livel d'a mar, y cal destacar-ne a suya gran riqueza en molimentos historicos que son testimonio d'a suya importancia ta las diferents civilizacions que l'han acubillata y en especial ta la Corona d'Aragón.
Ye situata a una distancia de 69 km de Tarragona, a capital d'a suya provincia, y a 152 km de Barcelona, a capital de Catalunya.
Mugas
O suyo termin muga con Roquetes, Alfara de Carles, Aldover, El Perelló, L'Ampolla, Camarles, L'Aldea, Amposta, Masdenverge y Santa Bàrbara. Bi ha un enclau de termin aislato entre La Sénia, Beceit, Alfara de Carles y Roquetes.
Historia
En l'anyo 506 los hispanorromans dirichitos por o tiranus Pero, resistioron sin d'exito a los visigodos de lo Reino Visigodo de Tolosa, que prebaban d'ocupar a provincia Tarraconense.
En chulio de 935 una flota de cuaranta vaixiellos d'o Califato de Cordoba ataca y espulla los puertos de Pals (5 de chulio), Empúries (que dende alavez quedó despoblau), Torroella de Montgrí (8 de chulio) y Barcelona (15 de chulio), provocando centenars de victimas y muitisma destrucción.[2] Qui mandaba la flota yera Abd al-Màlik ibn Said ibn Abi Hamama, que tornó en rematar l'ataque en o puerto de Turtusha (Tortosa).
A ciudat de Tortosa yera capital de taifa. Dimpués d'a caita d'a sinyoría de Valencia d'o Cit, la ocuporon os almurabiz en o mesmo proceso expansivo en o que ocuporon Zaragoza. Alifonso I lo Batallero teneba plans de conquerir-la pa tener una salita enta la mar y ninviar cruzatos ta Tierra Santa, y plegó a conquerir Horta de Sant Joan. A derrota en a Batalla de Fraga deixó Tortosa libre d'ixa amenaza por muitos anyos.
A conquiesta cristiana no estió dica o 31 d'aviento de 1148, en tiempos d'o califa almurabit Al-Muzaffar, con l'exercito d'o princeps d'Aragón Remón Berenguer IV y l'aduya de l'armata chenovesa.
Demografía
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
1497-1553: fuegos; 1717-1981: población de feito; 1990- : población de dreito |
Administración
Alcaldes
Lechislatura | Nombre | Partiu politico |
---|---|---|
1979–1983 | Vicent Beguer Oliveres | Convergència i Unió |
1983–1987 | Vicent Beguer Oliveres | Convergència i Unió |
1987–1991 | Vicent Beguer Oliveres | Convergència i Unió |
1991–1995 | Vicent Beguer Oliveres | Convergència i Unió |
1995–1999 | Mariano Curto Forés | Convergència i Unió |
1999–2003 | Joan Sabaté Borràs | Partit dels Socialistes de Catalunya |
2003–2007 | Joan Sabaté Borràs | Partit dels Socialistes de Catalunya |
2007–2011 | Ferran Bel i Accensi | Convergència i Unió |
2011–2015 | Ferran Bel i Accensi | Convergència i Unió |
2015–2019 | Ferran Bel i Accensi (dica 2018) Meritxell Roigé i Pedrola (dende 2018) |
Convergència i Unió |
2019–2023 | Meritxell Roigé i Pedrola | Junts per Catalunya (PDeCAT) |
2023–2027 | Jordi Jordan Farnós | Movem Tortosa |
Arte y cultura
Molimentos
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9f/Tortosa_i_catedral.jpg/640px-Tortosa_i_catedral.jpg)
Tortosa ye una ciudat bimilenaria. Os 3 grans puestos d'intrés obligaus en toda visita a Tortosa son:
- Seu de Santa María de Tortosa.
- Palacio episcopal.
- Reales Colegios.
Amás bi ha atros puestos de gran intrés:
- Castiellos y murallas.
- Tortosa modernista.
- Museu de Tortosa.
- Parque Teodoro González.
Personalidaz naixidas de Tortosa
- Ibrahim ibn Ya'qub, comerciant chodigo d'o sieglo X.
- Ramón Cabrera (1806-1877), militar.
Localidaz achirmanatas
|
Se veiga tamién
Referencias
Vinclos externos
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.