From Wikipedia, the free encyclopedia
Tarragona ye una ciudat y municipio catalán, capital d'a provincia d'o mesmo nombre, situata en a comarca d'o Tarragonés (tamién en ye a capital) a o canto d'a Mar Mediterrania.
![]() |
Iste articlo ye en proceso de cambio enta la ortografía oficial de Biquipedia (la Ortografía de l'aragonés de l'Academia Aragonesa d'a Luenga). Puez aduyar a completar este proceso revisando l'articlo, fendo-ie los cambios ortograficos necesarios y sacando dimpués ista plantilla. |
Tarragona | |||
Municipio de Catalunya | |||
| |||
Entidat • Estau • Comunidat • Provincia • Comarca |
Municipio![]() ![]() Tarragona Tarragonés | ||
Superficie | 65,91 km² | ||
Población • Total |
138 262 hab. (2013) | ||
Altaria • Meyana |
68 m. | ||
Distancia • 100 km |
enta Barcelona | ||
Alcalde | Pau Ricomà i Vallhonrat | ||
Codigo postal | 43001–43008 | ||
Chentilicio | Tarraconense[1] | ||
Parroquial • Diocesi |
Arch. de Tarragona | ||
Coordenadas | | ||
Web oficial |
A suya población ye de 155.536 habitants (2009), en una superficie de 65,91 km² y una densidat de 2.359,82 habitants/km². Ye o termin municipal mas gran y mas poblato d'a suya comarca.
A ciudat de Tarragona ye situata a o canto d'a mar Mediterrania, a 68 metros d'altaria sobre o livel d'a mar y a una distancia de 100 km de Barcelona, a capital de Catalunya.
D'o termin municipal de Tarragona fan parte os lugars de L'Arrabassada i la Savinosa, Bonavista, Els Boscos de Tarragona, Cala Romana, La Campsa, Ferran, Monnars, Els Montgons, L'Oliva, Les Pinedes, Sant Pere i Sant Pau, Sant Salvador, Tamarit y Torreforta.
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
1497-1553: fuegos; 1717-1981: población de feito; 1990- : población de dreito |
En o censo de 1857 incorpora Monnars, Boella, Ferran, Masricard y Torell; en 1950, Tamarit de Mar; y en 1965, la Canonja dica 2010.
O club mes representativo de Tarragona ye o Club Gimnàstic de Tarragona, entidat poliesportiva establita en o anyo 1886.
Tarragona fue a seu d'os Chuegos d'a Mediterrania de 2017 que finalment estioron aplazaus y se facioron en l'anyo 2018.[2]
Lechislatura | Nombre | Partiu politico |
---|---|---|
1979–1983 | Josep Maria Recasens Comes | Partit dels Socialistes de Catalunya |
1983–1987 | Josep Maria Recasens Comes | Partit dels Socialistes de Catalunya |
1987–1991 | Josep Maria Recasens Comes (dica 1989) Joan Miquel Nadal Malé (dende 1989) |
Partit dels Socialistes de Catalunya Convergència i Unió |
1991–1995 | Joan Miquel Nadal Malé | Convergència i Unió |
1995–1999 | Joan Miquel Nadal Malé | Convergència i Unió |
1999–2003 | Joan Miquel Nadal Malé | Convergència i Unió |
2003–2007 | Joan Miquel Nadal Malé | Convergència i Unió |
2007–2011 | Josep Fèlix Ballesteros Casanova | Partit dels Socialistes de Catalunya |
2011–2015 | Josep Fèlix Ballesteros Casanova | Partit dels Socialistes de Catalunya |
2015–2019 | Josep Fèlix Ballesteros Casanova | Partit dels Socialistes de Catalunya |
2019–2023 | Pau Ricomà Vallhonrat | Esquerra Republicana de Catalunya |
2023–2027 | Rubén Viñuales Elías[3] | Partit dels Socialistes de Catalunya |