Loading AI tools
З Вікіпедії, вільної енциклопедії
«Соціал-демократична партія Австрії» (нім. Sozialdemokratische Partei Österreichs, SPÖ, до 1934 Соціал-демократична робітнича партія Австрії, нім. Sozialdemokratische Arbeiterpartei Österreichs; у 1945–1991 — Соціалістична партія Австрії, нім. Sozialistische Partei Österreichs) — соціал-демократична[1][2] лівоцентристська[3][4][5] політична партія в Австрії. Заснована в 1889 році, це найстаріша політична партія Австрії. Разом з Австрійською народною партією (ÖVP) це одна з двох традиційних провідних партій країни.
![]() | |
Країна | ![]() |
Голова партії | Андреас Баблер |
Засновник | Віктор Адлер |
Дата заснування | 1 січня 1884 |
Штаб-квартира | Відень |
Ідеологія | Соціал-демократія |
Молодіжна організація | Соціалістична молодь Австрії |
Членство в міжнародних організаціях | Прогресивний альянс |
Кількість членів (2023) | 140,000 |
Місць у Національраті | 40 / 183 |
Місць у Бундесраті | 19 / 61 |
Місць у Європарламенті | 5 / 19 |
Офіційний колір (кольори) | Червоний |
Офіційний сайт | spoe.at |
СДПА підтримує членство Австрії в Європейському Союзі[6] і є членом Соціалістичного інтернаціоналу, Прогресивного альянсу[en] та Партії європейських соціалістів. У Європарламенті входить до фракції Прогресивного альянсу соціалістів і демократів. Партія має тісні зв’язки з Австрійською федерацією профспілок[en] (ÖGB) і Австрійською палатою праці[en] (AK).
З 5 червня 2023 року партію очолює Андреас Баблер[en].
СДРПА була другою за величиною партією в Імперській раді Австро-Угорської імперії в 1890-х—1910-ті рр. Після Першої світової війни партія недовго керувала Першою Австрійською Республікою, але згодом повернулась до опозиції. У 1934 році СДРПА була заборонена після громадянської війни в Австрії та придушена впродовж австрофашистського та нацистського періодів. Партію було відновлено як Соціалістичну партію Австрії в 1945 році. До 1966 року в урядах АНП була молодшим партнером по коаліці. В 1970 році СПА стала найбільшою партією вперше в післявоєнній історії, а Бруно Крайський став канцлером, перемігши три послідовні більшості на виборах 1971, 1975 і 1979 років. З 1987 по 2000 рік С(Д)ПА очолювала велику коаліцію з АНП, перш ніж повернутися до опозиції вперше за 30 років. Партія знову очолювала уряд в 2007—2017 рр. З 2017 року СДПА була основною опозицією до урядів АНП Себастьяна Курца, Александeра Шалленберга та Карла Негаммера.
Вибори | Голосів | % | Місць | +/– | Уряд |
---|---|---|---|---|---|
1920 | 1,072,709 | 36.0 (#2) | 69 / 183 |
▼ 3 | Опозиція |
1923 | 1,311,870 | 39.6 (#2) | 68 / 165 |
▼ 1 | Опозиція |
1927 | 1,539,635 | 43.3 (#2) | 71 / 165 |
▲ 3 | Опозиція |
1930 | 1,517,146 | 41.1 (#1) | 72 / 165 |
▲ 1 | Опозиція |
1945 | 1,434,898 | 44.6 (#2) | 76 / 165 |
▲ 4 | АНП-СПА-КПА |
1949 | 1,623,524 | 38.7 (#2) | 67 / 165 |
▼ 9 | АНП-СПА |
1953 | 1,818,517 | 42.1 (#1) | 73 / 165 |
▲ 6 | АНП-СПА |
1956 | 1,873,295 | 43.0 (#2) | 74 / 165 |
▲ 1 | АНП-СПА |
1959 | 1,953,935 | 44.8 (#1) | 78 / 165 |
▲ 4 | АНП-СПА |
1962 | 1,960,685 | 44.0 (#2) | 76 / 165 |
▼ 2 | АНП-СПА |
1966 | 1,928,985 | 42.6 (#2) | 74 / 165 |
▼ 2 | Опозиція |
1970 | 2,221,981 | 48.4 (#1) | 81 / 165 |
▲ 7 | Меншість СПА з підтримкою АПС |
1971 | 2,280,168 | 50.0 (#1) | 93 / 183 |
▲ 12 | СПА |
1975 | 2,326,201 | 50.1 (#1) | 93 / 183 |
▬ | СПА |
1979 | 2,413,226 | 51.0 (#1) | 95 / 183 |
▲ 2 | СПА |
1983 | 2,312,529 | 47.6 (#1) | 90 / 183 |
▼ 5 | СПА–АПС |
1986 | 2,092,024 | 43.1 (#1) | 80 / 183 |
▼ 10 | СПА–АНП |
1990 | 2,012,787 | 42.8 (#1) | 80 / 183 |
▬ | СПА–АНП |
1994 | 1,617,804 | 34.9 (#1) | 65 / 183 |
▼ 15 | СПА–АНП |
1995 | 1,843,474 | 38.1 (#1) | 71 / 183 |
▲ 6 | СПА–АНП |
1999 | 1,532,448 | 33.2 (#1) | 65 / 183 |
▼ 6 | Опозиція |
2002 | 1,792,499 | 36.5 (#2) | 69 / 183 |
▲ 4 | Опозиція |
2006 | 1,663,986 | 35.3 (#1) | 68 / 183 |
▼ 1 | СПА–АНП |
2008 | 1,430,206 | 29.3 (#1) | 57 / 183 |
▼ 9 | СПА–АНП |
2013 | 1,258,605 | 26.8 (#1) | 52 / 183 |
▼ 5 | СПА–АНП |
2017 | 1,351,918 | 26.9 (#2) | 52 / 183 |
▬ | Опозиція |
2019 | 1,011,868 | 21.2 (#2) | 40 / 183 |
▼ 12 | Опозиція |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.