Loading AI tools
суб'єкт Російської Федерації З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Росто́вська о́бласть (рос. Росто́вская о́бласть) — суб'єкт Російської Федерації в складі Південного федерального округу. Утворена 13 вересня 1937 року виділенням з Азово-Чорноморського краю.
Ростовська область ![]() | |||
---|---|---|---|
рос. Ростовская область | |||
![]() | |||
| |||
Країна | ![]() | ||
Фед. округ | Південний | ||
Адмін. центр | Ростов-на-Дону | ||
Глава | Голубєв Василь Юрійовичd | ||
Дата утворення | 13 вересня 1937 | ||
Оф. вебсайт | donland.ru(рос.) | ||
Координати | 47°52′ пн. ш. 41°11′ сх. д. | ||
Площа | 100 967 км² (35-а) | ||
• внутр. вод | 2,06 % | ||
Часовий пояс | MSK (UTC+3) | ||
Чисельність | 4 254 613 (01.01.2013) [1] (6-а) (2006) | ||
Густота | 42.2 осіб/км² | ||
Економ. район | Північно-Кавказький | ||
ISO 3166-2 | RU-ROS | ||
ЗКАТО | 60 | ||
Суб'єкта РФ | 61, 161 | ||
Телефонний | (+7)863 | ||
![]() |
Область має кордон на заході з Україною, на сході межує з Волгоградською областю, на півночі — з Воронезькою, на півдні — з Краснодарським і Ставропольським краями, Республікою Калмикія.
Адміністративний центр — місто Ростов-на-Дону (населення понад 1 млн осіб), великий промисловий, культурний і науковий центр, річковий порт, важливий транспортний вузол, з 2002 столиця Південного федерального округу.
На території області тече одна з найбільших річок Європи — Дон (довжина 2 тисячі км), розташовано Цимлянське водосховище (об'єм 24 млрд м²). Судноплавні основні притоки Дону: річки Сіверський Донець і Манич.
13 вересня 1937 постановою ВЦВК Азово-Чорноморський край був розділений на Краснодарський край з центром у м. Краснодарі і Ростовську область з центром у м. Ростові-на-Дону.
До складу Ростовської області входять 463 муніципальних утворення, у тому числі:
№ п/п |
Міський округ | ЗКАТУ |
---|---|---|
1 | Ростов-на-Дону | 60 401 |
2 | Азов | 60 404 |
3 | Батайськ | 60 407 |
4 | Волгодонськ | 60 412 |
5 | Гуково | 60 415 |
6 | Донецьк | 60 417 |
7 | Звірево | 60 418 |
8 | Кам'янськ-Шахтинський | 60 419 |
9 | Новочеркаськ | 60 427 |
10 | Новошахтинськ | 60 430 |
11 | Таганрог | 60 437 |
12 | Шахти | 60 440 |
№ п/п |
Муніципальний район |
ОКАТО | Адміністративний центр |
---|---|---|---|
1 | Азовський | 60 201 000 | місто Азов |
2 | Аксайський | 60 201 001 | місто Аксай |
3 | Багаєвський | 60 205 000 | станиця Багаєвська |
4 | Білокалитвинський | 60 206 000 | місто Біла Калитва |
5 | Боковський | 60 207 000 | станиця Боковська |
6 | Верхньодонський | 60 208 000 | станиця Казанська |
7 | Веселівський | 60 209 000 | селище Веселий |
8 | Волгодонський | 60 212 000 | станиця Романовська |
9 | Дубовський | 60 213 000 | село Дубовське |
10 | Єгорлицький | 60 215 000 | станиця Єгорлицька |
11 | Завітинський | 60 217 000 | село Завітне |
12 | Зерноградський | 60 218 000 | місто Зерноград |
13 | Зимовніківський | 60 219 000 | селище Зимовніки |
14 | Кагальницький | 60 222 000 | станиця Кагальницька |
15 | Кам'янський | 60 223 000 | смт Глибокий |
16 | Кашарський | 60 224 000 | слобода Кашари |
17 | Константиновський | 60 225 000 | місто Константиновськ |
18 | Красносулінський | 60 226 000 | місто Красний Сулін |
19 | Куйбишевський | 60 227 000 | село Куйбишево |
20 | Мартиновський | 60 230 000 | слобода Велика Мартиновка |
21 | Матвієво-Курганський | 60 231 000 | селище Матвієв Курган |
22 | Міллеровський | 60 232 000 | місто Міллерово |
23 | Мілютінський | 60 233 000 | станиця Мілютінська |
24 | Морозовський | 60 234 000 | місто Морозовськ |
25 | М'ясниковський | 60 235 000 | село Чалтир |
26 | Некліновський | 60 236 000 | село Покровське |
27 | Облівський | 60 240 000 | станиця Облівська |
28 | Октябрський | 60 241 000 | смт Каменоломні |
29 | Орловський | 60 242 000 | селище Орловський |
30 | Піщанокопський | 60 244 000 | село Піщанокопське |
31 | Пролетарський | 60 245 000 | місто Пролетарськ |
32 | Ремонтненський | 60 247 000 | село Ремонтне |
33 | Родіоново-Несветайський | 60 248 000 | слобода Родіоново-Несвітайська |
34 | Сальський | 60 250 000 | місто Сальськ |
35 | Семикаракорський | 60 251 000 | місто Семикаракорськ |
36 | Совєтський | 60 252 000 | станиця Совєтська |
37 | Тарасовський | 60 253 000 | селище Тарасовський |
38 | Тацинський | 60 254 000 | станиця Тацинська |
39 | Усть-Донецький | 60 255 000 | смт Усть-Донецький |
40 | Цілинський | 60 256 000 | селище Цілина |
41 | Цимлянський | 60 257 000 | місто Цимлянськ |
42 | Чертковський | 60 258 000 | селище Чертково |
43 | Шолоховський | 60 211 000 | станиця Вешенська |
Чисельність населення області за даними Росстату становить 4 254 613 чол. (2013). Щільність населення — 42,14 чол./км² (2013). Міське населення — 67,65 % (2013).
Все і міське населення (його частка) за даними всесоюзних і всеросійських переписів[3][4]:
Населення — 4334,4 тис. осіб (2005, 4404,0 тис. в 2002), щільність населення — 43,0 осіб/км² (2005), питома вага міського населення — 66,7 % (2005).
Більшість населення становлять росіяни (89,3 %). Також у краї проживають українці 2,7 %, вірмени (2,5 %, більшість у М'ясниковському районі й Ростові-на-Дону), а також представники багатьох інших народів.
За працею російського військового статистика Олександра Ріттіха «Племенной состав контингентов русской армии и мужского населения Европейской России» 1875 року частка українців серед чоловіків призовного віку повіту становила 31,19 %, росіян — 66,32 %
Народ | Чисельність, 2002, тис.[5] | Чисельність, 2010, тис.[6] |
---|---|---|
Росіяни i Козаки | 3 934,8 (89,3 %) | 3 795,6 (90,3 %) |
Вірмени | 110,0 (2,5 %) | 110,7 (2,6 %) |
Українці | 118,5 (2,7 %) | 77,8 (1,9 %) |
Турки | 28,3 (0,6 %) | 35,9 (0,9 %) |
Азербайджанці | 16,5 (0,4 %) | 17,9 (0,4 %) |
Цигани | 15,1 (0,34 %) | 16,7 (0,4 %) |
Білоруси | 26,6 (0,6 %) | 16,5 (0,4 %) |
Татари | 17,9 (0,4 %) | 13,9 (0,3 %) |
Чеченці | 15,4 (0,35 %) | 11,4 (0,3 %) |
Корейці | 11,7 (0,3 %) | 11,6 (0,3 %) |
Даргінці | 6,7 (0,15 %) | 8,3 (0,2 %) |
Грузини | 10,6 (0,2 %) | 8,3 (0,2 %) |
показані народи з чисельністю понад 3 000 осіб |
Національний склад по районам за 2010 рік:[7]
росіяни | вірмени | українці | турки | |
---|---|---|---|---|
м. Ростов-на-Дону | 90,1 | 3,9 | 1,5 | 0,0 |
м. Азов | 95,4 | 1,2 | 1,4 | 0,0 |
м. Батайськ | 90,6 | 2,5 | 1,5 | 0,1 |
м. Волгодонськ | 92,7 | 0,6 | 2,8 | 0,1 |
м. Гуково | 93,3 | 1,0 | 3,0 | 0,0 |
м. Донецьк | 93,9 | 0,4 | 3,4 | - |
м. Звірево | 92,4 | 1,4 | 2,1 | 0,0 |
м. Кам'янськ-Шахтинський | 94,8 | 0,9 | 1,7 | 0,0 |
м. Новочеркаськ | 93,8 | 1,6 | 1,7 | 0,0 |
м. Новошахтинськ | 94,7 | 0,8 | 1,6 | - |
м. Таганрог | 93,1 | 1,2 | 2,9 | 0,0 |
м. Шахти | 94,1 | 1,8 | 3,3 | 0,0 |
Азовський район | 89,6 | 2,1 | 1,4 | 1,6 |
Аксайський район | 89,6 | 2,9 | 1,8 | 0,1 |
Багаєвський район | 80,8 | 2,0 | 2,7 | 9,4 |
Білокалитвинський район | 94,7 | 0,9 | 1,7 | 0,0 |
Боковський район | 92,1 | 1,1 | 1,0 | - |
Верхньодонський район | 97,2 | 0,3 | 0,6 | - |
Веселівський район | 80,2 | 2,2 | 4,8 | 3,1 |
Волгодонський район | 76,1 | 0,8 | 5,0 | 10,8 |
Дубовський район | 78,9 | 2,0 | 1,5 | 0,3 |
Єгорлицький район | 80,6 | 8,5 | 1,7 | 4,1 |
Завітинський район | 80,4 | 0,4 | 1,0 | - |
Зерноградський район | 90,5 | 1,8 | 2,1 | 1,7 |
Зимновікінський район | 77,4 | 0,9 | 1,1 | 5,2 |
Кагальницький район | 90,4 | 3,9 | 1,4 | - |
Каменський район | 94,7 | 0,9 | 1,1 | 0,0 |
Кашарський район | 95,3 | 0,2 | 1,7 | 0,0 |
Костантиновський район | 92,9 | 1,6 | 1,5 | 0,4 |
Красносулінський район | 94,8 | 1,2 | 1,3 | 0,0 |
Куйбишевський район | 88,1 | 2,1 | 6,4 | 0,2 |
Мартиновський район | 66,0 | 1,3 | 3,3 | 21,5 |
Матвєєво-Курганський район | 89,6 | 3,0 | 2,9 | 0,0 |
Міллеровський район | 94,2 | 0,7 | 1,7 | 0,8 |
Мілютінський район | 93,5 | 0,4 | 1,8 | - |
Морозовський район | 88,9 | 1,5 | 2,2 | 1,2 |
М'ясниковський район | 39,3 | 56,4 | 1,6 | 0,0 |
Неклиновський район | 92,0 | 2,1 | 2,6 | 0,2 |
Обливський район | 88,9 | 0,8 | 1,1 | - |
Октябрський район | 93,0 | 1,8 | 1,4 | 0,2 |
Орловський район | 89,3 | 1,3 | 1,0 | 0,2 |
Піщанокопський район | 92,4 | 2,6 | 1,0 | 0,2 |
Пролетарський район | 85,3 | 0,9 | 1,2 | 1,7 |
Ремонтневський район | 77,9 | 0,4 | 1,2 | 0,0 |
Родіоново-Несветайський район | 89,7 | 4,0 | 2,0 | 0,6 |
Сальський район | 87,1 | 1,2 | 1,3 | 6,1 |
Семикаракорський район | 84,7 | 1,2 | 2,5 | 5,9 |
Совєтський район | 89,7 | 1,0 | 1,1 | - |
Тарасовський район | 93,1 | 1,0 | 2,8 | - |
Тацинський район | 92,7 | 1,1 | 1,5 | 0,0 |
Усть-Донецький район | 95,8 | 1,2 | 1,6 | 0,1 |
Цілинський район | 85,1 | 2,9 | 1,4 | 4,6 |
Цимлянський район | 91,4 | 0,9 | 1,9 | 0,5 |
Чертковський район | 92,6 | 0,8 | 4,0 | - |
Шолоховський район | 96,1 | 0,4 | 1,1 | 0,0 |
Ростовська область | 90,3 | 2,6 | 1,9 | 0,9 |
Населені пункти з кількістю мешканців понад 15 тисяч (перепис 2013)[8] | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
У підсумковому рейтингу соціально-економічного розвитку мінекономрозвитку Російської Федерації Ростовська область займає 39 місце. Регіон перемістився на 8 позицій вгору в порівнянні з минулим роком.
За даними Ростовстату, за січень-листопада 2011 р. індекс виробництва в Ростовській області склав 109,4 %, у той час як середній загальноросійський показник злегка перевищує 105 %. 108,7 % склав індекс виробництва обробного сектора. Показники обсягу введення багатоквартирного житлового будівництва збільшилися на 22 % по відношенню до періоду січня-листопада 2010 року. За підсумками року в регіоні вироблено сільгосппродукції на 140 млрд рублів, індекс виробництва склав 111,5 %.[9]
У 2011 році до 2010 року ВРП в області зріс на 7,2 %. Індекс промвиробництва області в 2011 році склав 110,3 % до попереднього.[10]
Ростовська область планує у 2012 році збільшити обсяг валового регіонального продукту в порівнянні з 2011 роком на 6,4 %. У сфері сільського господарства область має намір досягти приросту валової продукції не менше ніж на 2,5 %.[10]
На території області розвинені аграрна промисловість, харчово-переробна промисловість, важке й сільськогосподарське машинобудування, вугільна промисловість, автомобілебудування.
Мінеральна сировина включає групу паливно-енергетичних ресурсів, серед них — кам'яне вугілля Східного Донбасу, особливо антрацит, найкращий у світі по калорійності. Розробляються родовища нерудної сировини для металургії й виробництва будівельних матеріалів. Розвідані запаси газу оцінюються в 56,2 млрд м³. Лісовий фонд області незначний, представлено на 2,8 % території здебільшого лісами, що виконують водоохоронні й захисні функції.
Головне багатство області — її ґрунтові ресурси. У загальній структурі землі чорноземи становлять майже 65 %.
Більше 60 % валової продукції сільського господарства області виробляється у рослинництві. Першорядне значення в його структурі має зернове господарство, під яким зайнято близько половини посівних площ. Головна зернова культура — озима пшениця. Широко поширені посіви кукурудзи, рису, проса, гречки та інших круп'яних культур, сої.
Провідною технічною культурою є соняшник. На промисловій основі створено садівництво та виноградарство. Великі площі зайняті під овочівництво.
У тваринництві господарства області спеціалізуються по наступних напрямах — молочному і м'ясному скотарству, вівчарства, конярства та птахівництва.
З 2002 року в Ростовській області проходять єдині в країні перегони на тракторах «Бізон-Трек-Шоу». У унікальних змаганнях беруть участь механізатори сільгосппідприємств з Росії та зарубіжжя. За минуле час гонки на тракторах стали справжнім спортивним святом працівників сільського господарства.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.