Loading AI tools
З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Кібела (грец. Κυβέλη, лат. Cybele), Цібела, іноді Кібеба (грец. Κυβήβη) — у давньогрецькій міфології богиня[2], що має фригійське коріння. Відома також під іменами: Ківева, Діндімена, Ідейська мати, Велика Мати богів. По функціях близька до богині Реї, іноді аж до ототожнення. Згідно зі Страбоном, отримала своє ім'я від Кібел[3]. Її храм в Сардах згадує Геродот[4].
Кібела Κυβέλη | |
---|---|
![]() Кібела | |
мати Богів, Дарувальниця родючості | |
Міфологія | Давньогрецька, Давньоримська, |
Божество в | давньогрецька релігія, давньоримська релігія, Phrygian religiond і cult of Cybele and Attisd |
Місцевість | Стародавня Греція, Стародавній Рим, Мала Азія |
Покровитель для | природа |
Діти | Nicaead, Corybasd, Alced і Мідас[1] |
Атрибути | Леви |
Частина від | давньогрецька міфологія і давньоримська релігія |
![]() |
Важливу роль у міфах про Кібелу відіграє історія Аттіса.
Кібела народила від Іасіона Корибанта. Після смерті Іасіона Дардан, Кібела і Корибант перенесли в Азію священні обряди Матері богів і вирушили у Фригію[5]. Кібела від Олімпа народила Алку, яку назвала богинею Кібелою[6]. Або це дівчинка, виплекана в горах звірами і отримала ім'я від гори Кібели, подруга Марсія, кохана Аттіса. Коли її батько вбив Аттіса, вона побігла країною з бубнами, дійшла до Ніси, там її покохав Аполлон і переслідував до Гіпербореї[7].
Піндар написав їй дифірамб[8]. Серед авторів елегій була популярною розповідь про жрицю Кібели і лева[9].
Кібеба — стародавнє ім'я Кібели[10]. У лувійських написах IX ст. до н. е. божество Аті Купала згадана на рельєфі з зображенням Тешуба[11].
В мікенських текстах зустрічається te-i-ja ma-te-re (? Theiai matrei, Матір богів) [12].
Її згадує Піндар[12]. Її статую створив Фідій[13]. Храм її в Пессінунті, званий Агдістіс, де похований Аттіс[14], а також храм у Анагірунті (Аттика)[15]. Їй присвячені XIV гімн Гомера і XXVII орфічний гімн[16].
Діндімена (Діндіміда) — поширений епітет Матері богів[17], за назвою гори Дінда над містом Пессінунт[3]. Святилище Діндімени на горі над Кізиком заснували аргонавти[3]. Храм богині-матері Діндімени у Фівах споруджений Піндаром[18].
Спочатку фригійська богиня, уособлення матері-природи, що шанувалася в більшій частині областей Малої Азії (особливо в горах Іди, в Лідії, Віфінії і Галатії). Супутниками богині, фригійська назва якої була Аммас, вважалися корибанти, курети і ідейські дактилі; її улюбленцем є прекрасний юнак Аттіс. Через грецькі колонії з Малої Азії культ Кібели рано проник у Грецію, де богиня ототожнювалася з крітською матір'ю Зевса, Реєю, і зазвичай називалася «великою матір'ю богів».
Від служителів Кібели, вимагалося повне підпорядкування своєму божеству, доведення себе до екстатичного стану, аж до нанесення один одному кривавих ран і оскоплення в ім'я Кібели неофітів.
Головні атрибути Кібели — золота колісниця, запряжена левами, і корона у вигляді зубчастої вежі. Оточення її складали корибанти і курети, дикі пантери і леви. Кібела виступала як дарувальниця родючості, володарка гір, лісів та звірів.
В Афінах їй був присвячений храм, з її назвою, роботи Фідія або Агоракріта.
Введення культу Кібели в Римі (204 рік до н. е.) збіглося з кінцем Другої Пунічної війни, коли Рим активно просувався на схід. Згідно з «Сівілиними книгами», урочисто був перевезений особливим посольством стародавній символ культу богині, темний камінь (ймовірно, метеорит), з її храму в Пессінунті. У порту Остія, Богиню зустрічали всі жінки, і коли статуя Богині «зійшла» на берег, її повинні були нести діви до храму Вікторії на Палатині. День, коли це сталося — 12 квітня, дотримувався згодом, як фестиваль Мегалесія. Від цього часу культ богині під ім'ям Великої Матері (Mater magna) став державним; завідувала особлива колегія жерців. Самим римлянам спочатку заборонили брати участь в обрядах культу Кібели; розповсюджуватися між ними він почав лише за часів Імперії. Особливо багато народу залучали спокутні жертви Кібелі: тавроболії і кріоболії (посвячення в культ шляхом зрошення бичачою або баранячою кров'ю). Для цього періоду характерне злиття Кібели і Опс, римської богині посівів та жнив. Найбільшу пишність святам на честь богині набрали в епоху імперії. Саме тоді в епоху особливого розвитку релігійного синкретизму Кібела стає покровителькою добробуту міст і взагалі всієї держави.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.