Loading AI tools
З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Пйотр Контний (Петро Йосифович Контни; 1895 — 7 серпня 1947[1] — польський вчений-ботанік, доктор природничих наук. Брав найактивнішу участь в охороні природи Галичини в 1930-х роках.
Народився в 1895 р. Жив у Львові.
Був членом Львівського комітету з охорони природи. У 1933 р. — один з ініціаторів створення в Тернопільському воєводстві першого (на Україні і в Польщі) шкільного резервату. Як ботанік чимало зробив для охорони кедра. Велику увагу приділяв пропаганді природоохорони: писав статті в газети, виступав з лекціями, організовував виставки охорони природи. З його ініціативи львівська газета «Туристичний кур'єр» з 1931 р. стала публікувати статті по охороні природи. Залучав до природоохоронної діяльності церкву. За його пропозицією Львівський синод прийняв два природоохоронних укази. За сприяння П. Контного митрополит Андрій Шептицький підписав рішення про заповідання резервату на горі Яйце на землях митрополії. Пізніше вчений пропонував розширити даний заповідний об'єкт, перетворивши його в Український парк природи. П. Контни був також ініціатором створення резервату ім. архієпископа Я. Білчевського на Жулицькій горі біля Золочева.
У 1930-х роках учений працював у Земельному банку м. Львова. Користувався великою довірою в західно-українських елітних колах і здійснював зв'язок між українською інтелігенцією та польськими державними природоохоронними органами. У травні 1931 р. брав участь у краєзнавчому з'їзді в м. Станиславів, де підняв питання про охорону кедра в Східних Карпатах.
Після радянської окупації Галичини у 1939 р. і її анексія СРСР брав активну участь у відновленні створених за польської влади резерватах. Після Другої світової війни залишився у Львові, працював у Львівському медінституті.
7 серпня 1947 року наклав на себе руки, викинувшись з вікна.[джерело?]
Похований на 59 полі Личаківського цвинтаря.
П. Конти — автор кількох статей з історії, господарства і природи Гуцульщини.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.