Loading AI tools
З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Ксе́нія Гео́ргіївна Держи́нська (6 лютого 1889 — 9 червня 1951) — радянська оперна співачка (сопрано), Народна артистка СРСР (1937)[2], двоюрідна сестра композитора Миколи Вілінського та музикознавця — Олександра Оссовського[3]
Держинська Ксенія Георгіївна | |
---|---|
![]() | |
Основна інформація | |
Дата народження | 6 лютого 1889 |
Місце народження | Київ |
Дата смерті | 9 червня 1951 (62 роки) |
Місце смерті | Москва |
Поховання | Новодівичий цвинтар |
Громадянство | ![]() ![]() |
Професії | оперна співачка, вчителька музики, музикантка, співачка |
Вчителі | Heghine Ghorghanyand[1] |
Праця в операх | Большой театр |
Співацький голос | сопрано |
Інструменти | вокал[d] |
Заклад | Московська державна консерваторія імені Петра Чайковського |
Нагороди | ![]() |
![]() |
Народилася у Києві в сім'ї спадкових київських дворян. Батько — Держинський Георгій Георгійович був викладачем математики. Мати — Черкунова Марія Никифорівна походила з роду Залізняків (бабуся Ксенії Держинської, Миколи Вілінського та Олександра Оссовського — Олександра Максимівна Залізняк). Навчалася у Фундуклеївській гімназії. Велику роль у становленні її музичної кар'єри зіграв С. В. Рахманінов, який високо оцінив її здібності[4][5]. Училася в Києві й в Петербурзі, в 1913–1915 співала в московському оперному театрі «Народний дім», якийсь час удосконалювалася в Берліні. В 1915 була прийнята в трупу Великого театру, де працювала до 1948.
Великий вплив на формування творчої особистості Держинської зробили режисер К. С. Станіславський, а також диригент Вацлав Сук, під орудою якого Держинська проспівала партії Лізи («Пікова дама» П. І. Чайковського), Настасію («Чародійка»), Февронію («Кітеж» Римського-Корсакова) та інші. Одна із провідних оперних співачок свого часу, Держинська мала широкий діапазон, силою й красою тембру голосу, володіла драматичною майстерність. В 1948–1951 була професором класу вокалу в Московській консерваторії.
Померла в Москві, похована на Новодівочому цвинтарі.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.