Loading AI tools
З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Департамент контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері інформаційної безпеки СБУ (ДКІБ СБУ) — підрозділ Служби безпеки України, що працює у сфері інформаційної безпеки.
Департамент контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері інформаційної безпеки Служби безпеки України | |
![]() | |
Загальна інформація: | |
Тип: | підрозділ |
Юрисдикція: | ![]() |
Дата заснування: | 2012 |
Структура: | |
Начальник департаменту: | тимчасово відсутній |
Керівна організація: | ![]() |
Штаб-квартира: | |
Адреса штаб-квартири: | м. Київ, вул. Володимирська, 33 50.4506935° пн. ш. 30.51580578° сх. д. |
Вебсайт: | |
ssu.gov.ua/tsentralne-upravlinnia |
Департамент контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері інформаційної безпеки Служби безпеки України відповідає за стан державної безпеки в кібернетичній та інформаційній сферах, координує і контролює діяльність регіональних органів і підрозділів Центрального Управління Служби безпеки України. У межах своєї компетенції вносить Президенту України пропозиції про видання актів, обов'язкових для виконання органами державного управління, підприємствами, установами, організаціями і громадянами.
Ключовими нормативними актами, які визначають сферу діяльності Департаменту є Закон України «Про Службу безпеки України», Закон України «Про контррозвідувальну діяльність», Закон України «Про основні засади забезпечення кібербезпеки», «Стратегія національної безпеки України», затверджена Указом президента України № 287/2015, «Доктрина інформаційної безпеки», затверджена Указом Президента України № 47/2017[1] та «Стратегія кібербезпеки України», затверджена Указом Президента України № 96/2016[2]
СБУ називає такі завдання ситуаційного центру:[3]
4 листопада 2021 року т.в.о. керівника ДКІБ СБУ Ілля Вітюк заявив, що кіберфахівці спецслужби встановили хакерів всесвітньо відомого угруповання «ARMAGEDON», яке здійснило понад 5 тис. кібератак на державні органи та об’єкти критичної інфраструктури України. Ними виявилися офіцери «Кримського» ФСБ, а також зрадники, які перейшли на бік ворога під час окупації півострова у 2014 році. [4][5]
Департамент утворений відповідно до Указу Президента України від 25 січня 2012 року № 34/2012.[6][7]
Завдяки проведеній протягом 2014—2016 років роботі та за сприяння Трастового фонду Україна-НАТО з питань кібербезпеки, забезпечено створення та розвиток Ситуаційного центру забезпечення кібербезпеки в СБУ. Технічне обладнання та програмне забезпечення для роботи Центру СБУ отримала в липні 2017 року в рамках виконання першого етапу Угоди про реалізацію Трастового фонду Україна-НАТО з питань кібербезпеки. 25 січня 2018 року Голова СБУ Василь Грицак відкрив у Києві Ситуаційний центр забезпечення кібернетичної безпеки СБУ, створений на базі Департаменту контррозвідувального захисту інтересів держави в сфері інформаційної безпеки СБУ.[8]
За час роботи спеціалісти Центру зафіксували та заблокували протягом 2017—2019 років кібератак різного масштабу.[9]
У листопаді 2018 року у м. Дніпро було створено перший регіональний центр забезпечення кібербезпеки СБУ.[10] У травні 2019 заступник Голови СБ України Олег Фролов відкрив регіональний центр забезпечення кібербезпеки у м. Одеса.[11]
Напередодні парламентських виборів 2019 року у Києві на кількох локаціях, що розташовані на базі різних суб'єктів кібербезпеки, відбулися міжнародні кібернавчання, організовані для отримання новітнього європейського досвіду безпеки виборчих процесів в інформаційному та кібернетичному просторі. На технічному рівні вони відбуваються у межах проекту ЄС «Посилення кібербезпеки в Україні перед виборами» за підтримки Естонського центру Східного партнерства та компанії CybExer Technologies, яка має великий досвід проведення таких навчань. У кібернавчаннях окрім європейських фахівців беруть участь спеціалісти СБ України, Державної служби спеціального зв'язку та захисту інформації, кіберполіції, ЦВК, які вдосконалять унікальний досвід протидії хакерам в умовах максимально наближених до реальних за рахунок повністю віртуалізованої інфраструктури. За сценарієм кібернавчань усі учасники діляться на дві групи команд: хакерів та кібербезпеки. Команди з першої групи, що сформовані за участі представників CybExer Technologies, здійснюють атаки на інформаційні ресурси «умовної ЦВК». Інші, сформовані з фахівців СБ України та Центральної виборчої комісії, Держспецзв'язку та Кіберполіції, їм протидіють. Паралельно з навчаннями технічних команд фахівців відбулись тренінги зі стратегічних комунікацій, до яких залучались менеджери та представники пресслужб українських відомств. «Ці навчання є прикладом постійного фахового зростання українського безпекового сектора, а СБУ виступила своєрідним модератором, надавши рівну можливість для тренувань фахівців з інших відомств», ‒ наголосив Іван Баканов.[12]
Співробітниками Ситуаційного центру забезпечення кібербезпеки СБУ на базі платформи з відкритим програмним кодом MISP (Malware Information Sharing Platform) створено систему збору і обробки інформації стосовно інцидентів кібернетичної безпеки та обміну технічними даними про ідентифікатори компрометації інформаційних систем об'єктів критичної інфраструктури між суб'єктами сектору безпеки в режимі реального часу.[16]
Ситуаційним центром забезпечення кібербезпеки СБУ підписано Меморандуми щодо співпраці з питань кібербезпеки та організовано обмін інформацією щодо кіберінцидентів та кібератак з використанням платформи MISP-UA з ДП «Антонов».[17], НАЕК «Укренерго», ПрАТ «Укргідроенерго», Українській державній центр радіочастот, ПрАТ «Укрзалізниця» та іншими важливими для критичної інфраструктури держави підприємствами як державного так і приватного сектора. Також ситуаційним центром забезпечення кібербезпеки СБУ забезпечено з використанням розробленого Публічного Меморандуму реалізацію програми «Bug Bounty» з метою отримання анонімних повідомлень щодо загроз безпечному функціонуванню державних електронних інформаційних ресурсів.
Співробітники департаменту проводять регулярні заходи у форматів лекцій та круглих столів з питань інформаційної безпеки та інформаційної війни Росії проти України. Зокрема, заступниця начальника Департаменту Юлія Лапутіна неодноразово проводила круглі столи щодо витоків війни на Сході України, методів ведення та особливостей смислової інформаційної війни Росії проти України, а також участі в ній УПЦ МП у містах Донецької та Луганської областей[18][19][20][21][22][23][24]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.