Loading AI tools
З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Мико́ла Пили́пович Гнатю́к (* 16 січня 1933, село Лушків, нині Люблінського воєводства, Польща — † 27 лютого 1975, Київ) — український літературознавець. Кандидат філологічних наук (1964).
Микола Гнатюк | |
---|---|
Ім'я при народженні | Микола Пилипович Гнатюк |
Народився | 16 січня 1933 або 1933[1] Лужків, Ґміна Городло, Грубешівський повіт, Люблінське воєводство, Республіка Польща |
Помер | 27 лютого 1975 або 1975[1] Київ, Українська РСР, СРСР |
Поховання | Берковецьке кладовище |
Громадянство | ![]() |
Національність | українець |
Діяльність | літературознавець |
Галузь | літературознавство[1] і українська література[1] |
Alma mater | Національний педагогічний університет імені Михайла Драгоманова |
Науковий ступінь | кандидат філологічних наук |
Знання мов | українська[1] |
Заклад | КНУ імені Тараса Шевченка |
Микола Гнатюк народився 16 січня 1933 року в с. Лушків Грубешівського повіту Замостського воєводства, нині Люблінське воєводство, Польща.
1955 року закінчив Київський педагогічний інститут (нині Національний педагогічний університет імені Михайла Драгоманова).
Від 1958 року працював у Головній редакції УРЕ.
Від 1967 року викладач Київського університету. Працював на кафедрі теорії літератури.
Був членом КПРС від 1959 року.
Помер 27 лютого 1975 року в Києві. Поховано на міському цвинтарі «Берківці». На могилі встановлено пам'ятник: горизонтальна прямокутна стела з лабрадориту, на якій позолоченими літерами напис: «Гнатюк Николай Филиппович. 16.I.1933 — 27.II.1975».
1955 року опублікував працю працю «Шевченко і декабристи».
Опублікував книжки з історії української літератури, славістики, теорії літературних жанрів:
Автор передмови до збірки «Поезії» Олександра Афанасьєва-Чужбинського (Київ, 1972) із серії «Бібліотека поета».
Питанням шевченкознавства, українсько-російських літературних взаємин присвятив праці:
Автор статей із проблем сучасного літературного процесу.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.