Loading AI tools
місто в Чернівецькій області (Україна) З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Ва́шківці — місто Вижницького району Чернівецької області, центр Вашківецької сільської громади.
Вашківці | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||
![]() | |||||||||
Основні дані | |||||||||
Країна | ![]() | ||||||||
Область | Чернівецька область | ||||||||
Район | Вижницький район | ||||||||
Громада | Вашківецька міська громада | ||||||||
Код КОАТУУ: | 7320510400 | ||||||||
Засноване | — | ||||||||
Перша згадка | 1430-ті | ||||||||
Населення | ▼ 5215 (01.01.2022)[1] | ||||||||
Площа | 6,8 км² | ||||||||
Поштові індекси | 59210—212 | ||||||||
Телефонний код | +380-3730 | ||||||||
Координати | 48°22′31″ пн. ш. 25°29′52″ сх. д.H G O | ||||||||
Водойма | Черемош, Глибочок | ||||||||
Назва мешканців | вашківча́нин вашківча́нка вашківча́ни | ||||||||
Відстань | |||||||||
Найближча залізнична станція | Вашківці | ||||||||
До районного центру | |||||||||
- автошляхами | 32,6 км | ||||||||
До обл./респ. центру | |||||||||
- автошляхами | 37,4 км | ||||||||
До Києва | |||||||||
- автошляхами | 553 км | ||||||||
Міська влада | |||||||||
Адреса | 59210, Чернівецька обл., Вижницький р-н, м. Вашківці, вул. Героїв Майдану, 2 | ||||||||
Вебсторінка | Вашківецька міськрада | ||||||||
Міський голова | Перч Микола Партенієвич | ||||||||
|
Вперше згадуюється у 30-х роках XV століття під назвою Васківці.
Розміщене на правому березі річки Черемош та його притоці Глибочок, за 32 кілометри від районного центру — міста Вижниця (автошлях Т 2601). Відстань від Чернівців — 37 кілометрів.
Вашківці поділені на такі кути: Долішній, Гнатишин, Горішній, Затепличний, Старий і Кошково.
Перша письмова згадка про місто була датована 1431 роком, а у грамоті Владислава Ягайла від 13 грудня 1433 року говориться про передачу Вашківців молдовському воєводі Стефану. Наступні 342 роки (з 1433 по 1775 р.) Вашківці перебували у складі Молдовської держави, а з 1775 року входили до Австро-Угорщини. В цей час власниками села були брати Микола та Йордаки Русети. Їх права на село підтверджені австрійською комісією 12 березня 1782 року. 8 червня 1805 року брати Русети обмінюють свої буковинські маєтки на волоські володіння Теодора Мустаце. У 1808 році Вашківці дісталися барону Петріно.
У 1848 році вашківецькі селяни взяли участь у повстанні під проводом Лук'яна Кобилиці. Внаслідок повстань барон Петріно одним з перших в краї скасував панщину у вашківецькому маєтку.
На початку XIX століття Вашківці стають центром судової округи, а з 1903 року — містом, центром новоутвореного Вашківецького повіту З 1811-1812 роках відомі найдавніші відбитки печатки Вашківців з самобутнім гербом: дерево, під яким вовк, що біжить.
У другій половині XIX століття на початку ХХ століття у Вашківцях виникає ряд дрібних капіталістичних підприємств. У 1873 році була відкрита гуральня Гросмана, Фрейтога і вольцовий млин Таца.
4 жовтня 1903 року Вашківцях постало товариство «Січ».
Під час Першої світової війни Вашківці були в районі воєнних дій. 27 листопада 1918 року місто як і вся Буковина перейшло під владу Румунії, де воно перебувало у складі жудеця Сторожинець.
У 1919 році у Вашківцях відбуваються збори населення повіту, на яких було висловлено думку про возз’єднання зі Україною.
28 червня 1940 року зайняте радянськими військами. У 1941—1944 роках — знову під владою Румунії. З 1944 року у складі Радянського Союзу.
Від 24 серпня 1991 року — незалежній Україні.
14 вересня 2016 року шляхом об'єднання сільських рад місто Вашківці — адміністративний центр Вашківецької міської громади.[2]
Динаміка зміни населення у Вашківцях:
1930 | 1941 | 1989 | 2001 | 2005 | 2007 | 2009 | 2010 | 2012 | 2022 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
6 354 | 5 916 | 5 811 | 5 987 | 5 830 | 5 660 | 5 545 | 5 506 | 5 430 | 5 215 |
Розподіл населення за національністю за даними перепису 2001 року[3]:
Національність | Відсоток |
---|---|
українці | 97,99 % |
росіяни | 1,35 % |
інші/не вказали | 0,66 % |
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року[4][5]:
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 98,48 % |
російська | 1,17 % |
інші/не вказали | 0,35 % |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.