Ірина Миколаївна Бугримова (28 лютого (13 березня) 1910, Харків, Російська імперія — 19 лютого 2001, Москва, Російська Федерація) — радянська російська артистка цирку, дресирувальниця левів, перша в СРСР жінка-дресирувальниця хижаків. Народна артистка СРСР (1969), Герой Соціалістичної Праці (1979).
Бугримова Ірина Миколаївна | |
---|---|
![]() | |
Ім'я при народженні | рос. Irina Nikolayevna Bugrimova |
Народилася | 13 березня 1910 Харків |
Померла | 20 лютого 2001 (90 років) Москва |
Поховання | Троєкуровське кладовище |
Країна | ![]() ![]() |
Діяльність | артистка цирку |
Вчителі | Дудинська-Тальйорі Наталія Олександрівна |
Знання мов | російська |
Партія | КПРС |
Нагороди | |
Ірина Бугримова народилася 13 березня 1910 року у Харкові в родині професора ветеринарії й була четвертою дівчинкою в сім'ї. Батько часто лікував тварин на іподромі й в цирку (з 12 років Бугримова асистувала батькові при операціях). Мати мала музичну освіту, грала на фортепіано, малювала, захоплювалася мистецтвом фотографії. Дідусь по материнській лінії був учасником оборони Севастополя, товаришував з І. Айвазовським[1].
Коли Ірині виповнилось 7 років, її віддали до музичної школи. Також вона навчалась у Харківській торгівельно-промисловій школі (1926—1928), в балетній студії при Харківському оперному театрі.
Але справжнім захопленням став спорт, який вона поєднувала з балетом. Серед улюблених видів спорту був біг, стрибки, штовхання ядра, гра в російський хокей. Вона стала чемпіонкою України відразу з кількох видів спорту, кілька разів здобувала перше місце на Всесоюзних спартакіадах. Бажання були балериною зникло, натомість появились мрії стати каскадером. У цей час Ірина Бугримова познайомилася зі своїм майбутнім чоловіком і партнером по творчості Олександром Буслаєвим.[1].
Спільно з Буслаєвим підготувала повітряний атракціон «Політ на санях з-під купола цирку» (демонструвався 1931—1937) та атракціон «Коло сміливості» (1940, артисти з левами на мотоциклах); виконувала також номер «Вища школа верхової їзди».
Коли в 1937 році радянський цирк закупив групу дресированих леопардів, керівник цирками Данкман несподівано запропонував Бугримовій поєднати трюки й дресуру, бажаючи отримати першу в радянському цирку жінку — приборкувача. Першими її вихованцями стали стали левенята Кай, Юлій і Цезар, який став другом на довгі роки. Після довгих, наполегливих занять, тренувань, волі, азарту, мужності, уміння ладнати з тваринами Ірина досягла результатів. За своє циркове життя Бугримова видресирувала 80 левів[1], працювала з ними на арені у 1946—1976 роках.
З мистецтвом талановитої приборкувачки були знайомі глядачі всього світу. Кожен її виступ став маленьким спектаклем. Вона використовувала не тільки різні трюки, а й приділяла значну увагу своїй акторській поведінці на арені. Леви, яких дресирувала, ходили по канату, разом з приборкувачкою гойдалися на гойдалках під куполом цирку. Великий успіх у глядачів мали такі номери, як «Лев у повітрі», «Лев на мотоциклі», «Крісло смерті», «Лев на дроті», «Стрибки через вогненне кільце», «Килим» і багато інших. Величезне враження справляв на глядачів справляв «левиний килим», коли артистка лягала на тіла хижаків, покладених на арені так, що виходив справжній килим[2].
На арені Ірина Бугримова не працювала вже з 1976 року, але вела активне громадське життя, будучи головою Ради ветеранів Російської державної циркової компанії, членом президії ЦДРІ, Товариства захисту тварин[1]. Ірина Миколаївна також приймала іспити в Державному училищі циркового та естрадного мистецтва імені Румянцева.
Померла І. М. Бугримова 20 лютого 2001 на 91 році життя. Похована в Москві на Троєкурівському кладовищі[2].
У 2003 році іменем Бугримової перейменовано майдан Урицького (раніше Воскресенський) у Харкові[3].
Ірина Бугрімова була удостоєна численних нагород та звань.
- Орден «Знак Пошани» (1939)
- Заслужена артистка РРФСР[4]
- Народна артистка РРФСР (1958)
- Народна артистка СРСР (1969)
- Герой Соціалістичної Праці (1979)
- Орден Леніна (1979)
- Орден Дружби народів (9 жовтня 1990) — за заслуги у розвитку і пропаганді радянського циркового мистецтва[5]
- Орден «За заслуги перед Вітчизною» IV ступеня (17 грудня 1994) — за заслуги перед народом, пов'язані з розвитком російської державності, досягненнями в праці, науці, культурі, мистецтві, зміцненням дружби і співпраці між народами[6]
- Орден «За заслуги перед Вітчизною» III ступеня (10 березня 2000) — за видатний внесок у розвиток циркового мистецтва[7]
- Орден Трудового Червоного Прапора
- Медалі.
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.