Вербе́на (Verbéna) — рід рослин родини вербенових, нараховує понад сотню видів, поширених майже по всьому світу. Корінними жителями України є два види: вербена лікарська (Verbena officinalis) і вербена лежача (Verbena supina)[1][2].
Вербена | |
---|---|
![]() | |
Вербена лікарська (Verbena officinalis) — типовий вид | |
Біологічна класифікація | |
Царство: | Рослини (Plantae) |
Клада: | Судинні рослини (Tracheophyta) |
Клада: | Покритонасінні (Angiosperms) |
Клада: | Евдикоти (Eudicots) |
Клада: | Айстериди (Asterids) |
Порядок: | Губоцвіті (Lamiales) |
Родина: | Вербенові (Verbenaceae) |
Рід: | Вербена (Verbena) L., 1753 |
Види | |
сотні видів | |
![]() |
Ботанічний опис
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/68/Verbena_officinalis_Sturm22.jpg/640px-Verbena_officinalis_Sturm22.jpg)
Ботанічна ілюстрація Якоба Штурма з книги «Deutschlands Flora in Abbildungen», 1796.
Однорічні або багаторічні трав'янисті або напівчагарникові рослини висотою до 1 м. Стебло чотиригранне, прямовисне, розпростерте або стелиться, запушені.
Листки супротивні, рідко кільчасті чи почергові, видовжено-овальні, темно-зелені, запушені, зубчасті, перисто-надрізані або розсічені, іноді цільні.
Квітки дрібні, 1,5—2,5 см в діаметрі, сидячі, з 5-зубчастою чашечкою, лійчастим, майже двогубим 5-ти лопатевим віночком, зібрані по 1930—1950 в кінцеві щиткоподібні або волотеподібні суцвіття, колоски або китиці, зрідка пазушні. Вербена має великий спектр забарвлення: біла, жовта, рожева, яскраво- та темно-червона, лососева, блакитна і темно-синя. Квіти можуть бути однокольорові, а також з білим або кремовим очком.
Плід — світло-коричневий або зеленуватий збірний горішок, розпадається на чотири частини. У грамові ваги міститься до 1300 насінин.
Цвіте з червня до жовтня.
Поширення та екологія
Більшість видів росте в Новому Світі, від Канади до Чилі; три види росте в Старому світі — від Європи до Африки та Японії; в Австралії природно росте один вид — вербена лікарська.
Рослина світлолюбна і теплолюбна, краще росте й цвіте на сонячних теплих місцях, на добре удобреному пухкому ґрунті, цілком посухостійка, переносить легкі заморозки до −2 … −3 °C.
Застосування та значення
Багато видів, гібриди та культивари вербени, особливо південноамериканського походження і найчастіше довго квітучі однорічники різноманітного забарвлення, широко використовуються у квітникарстві.
У медицині вербена лікарська застосовувалася для стимулювання апетиту.
Коріння вербени лікарської застосовуються при маринуванні огірків для додання їм особливого аромату.
Найчастіше вербену лікарську використовують як медоносну рослину.
Вербена у кіно
Вербена використовувалась як знесилююча речовина для вампірів у американському серіалі "Щоденники вампіра".
Етимологія назви
Українська назва запозичена з латини. Етимологічно пов'язана з праслов'янським «верба», споріднене з литовськими й латиськими назвами на позначення прута, лозини, ціпка й походить від індоєвропейського "ver- — «крутити, гнути»[3].
Примітки
Посилання
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.