Юзеф Сосновський (пол. Józef Sosnowski) — львівський архітектор та будівничий.
У Вікіпедії є статті про інших людей із прізвищем
Сосновський.
Коротка інформація Юзеф Сосновський, Народився ...
Закрити
У 1895—1924 роках був членом Політехнічного товариства у Львові.[1] У 1901—1902 роках належав до правління товариства, виконуючи функцію заступника секретаря.[2] 1905 року входив до складу журі конкурсу проєктів будинку Політехнічного товариства у Львові.[3]
- В 1900 році звернувся до міської управи Львова про дозвіл на будівництво приватної двоповерхової кам’яниці у Львові (нині — пам'ятка архітектури «Житловий будинок 1901—1907 рр.»). В 1901 році була збудована перша його частина (за участі власника будівельної фірми та архітектора Івана Левинського). В 1907 був добудований наріжний будинок. Його довгий бічний фасад з чотирикутною вежею надає будівлі схожості з замком[4].
- У 1906—1907 роках Сосновський, спільно із Захаревичем, спорудив «Польський академічний дім» у Львові у закопанському стилі на нинішній вулиці Герцена 7[6]. Обидва архітектори від 1903 року входили до комітету будівництва. Окрім архітектурної частини розробили проєкт умеблювання.[7].
- Будинок Теодора Балабана на вулиці Галицькій, 21 у Львові. Проєкт, виконаний спільно із Захаревичем у 1908—1909 роках. Будівництво завершено 1910 року. Скульптурне оздоблення Зигмунта Курчинського. Дім є однією з найкращих пам'яток архітектури модерну у Львові[8].
- Будинок Галицького акційного купецького банку на вулиці Галицькій, 19 у Львові. Споруджений за проєктом Сосновського і Захаревича, затвердженим 1913 року. Керував спорудженням Ян Шульц. Він же вніс деякі зміни до проєкту, затверджені додатковим планом від 1916 року[15].
- Триповерхова будівля колишньої Ґрюнвальдської бурси польського Товариства народних шкіл для учнів середніх навчальних закладів та ремісничої молоді, збудованої при нинішній вулиці Йосипа Сліпого, 33 у 1909—1910 роках за проєктом архітектора Альфреда Захаревича та участю Адольфа Піллера і Юзефа Сосновського.
Księga pamiątkowa, wydana przez komisję, wybraną z łona Polskiego Towarzystwa Politechnicznego we Lwowie [1877—1927] / Pod. red. dr. Maksymiljana Matakiewicza. — Lwów: Nakładem Polskiego Towarzystwa Politechnicznego we Lwowie, 1927. — S. 95.
Towarzystwo Politechniczne we Lwowie 1877–1902. Pamiętnik jubileuszowy / pod red. E. Grzębskiego. — Lwów, 1902. — S. 80; Księga pamiątkowa… — S. 74.
W. Ż. Konkurs na budowę domu Towarzystwa Politechnicznego we Lwowie // Przegląd Techniczny. — 1906. — № 3. — S. 27.
Mączyński C. Polski Dom Akademicki imienia Adama Mickiewicza we Lwowie. Historya budowy i sprawozdanie komitetu. — Lwów: nakładem Zarządu domu Akademickiego, 1908. — S. 11, 32.
Вуйцик В. С. Вулиця Галицька у Львові // Вісник інституту «Укрзахідпроектреставрація». — 1999. — № 10. — С. 59—61. Orłowicz M. Ilustrowany przewodnik po Lwowie… — S. 164.
Lewicki J. Między tradycją… — S. 300.
Бойко О. Велика міська синагога // Синагоги Львова. — Львів : ВНТЛ-Класика, 2008. — С. 88—89. — ISBN 966-8849-30-2. Lewicki J. Między tradycją… — S. 309—310.
Вуйцик В. С. Вулиця Галицька… — С. 58.
Orłowicz M. Ilustrowany przewodnik po Lwowie… — S. 108.
- Lewicki J. Między tradycją a nowoczesnością: architektura Lwowa lat 1893—1918. — Warszawa: Neriton, 2005. — S. 300,309-310. — ISBN 83-88372-29-7. (пол.)
- Orłowicz M. Ilustrowany przewodnik po Lwowie ze 102 ilustracjami i planem miasta. — Lwów-Warszawa, 1925. — S. 108, 164. (пол.)