Хоростків
місто в Україні, адміністративний центр Хоростківської міської громади Чортківського району Тернопільської області З Вікіпедії, вільної енциклопедії
місто в Україні, адміністративний центр Хоростківської міської громади Чортківського району Тернопільської області З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Хоро́стків — місто в Україні, адміністративний центр Хоростківської міської громади Чортківського району Тернопільської області. Населення — 7000 осіб.
Хоростків | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||
Основні дані | |||||||||
Країна | ![]() | ||||||||
Регіон | ![]() | ||||||||
Район | Чортківський район | ||||||||
Громада | Хоростківська міська громада | ||||||||
Засноване | 1564 (460 років) | ||||||||
Магдебурзьке право | 1578 | ||||||||
Статус міста | від 1934 року | ||||||||
Населення | ▼ 6652 (01.01.2022)[1] | ||||||||
- повне | ▼ 6652 (01.01.2022)[2] | ||||||||
Площа | 10 км² | ||||||||
Поштові індекси | 48244 | ||||||||
Телефонний код | +380-3557 | ||||||||
Координати | 49°12′34″ пн. ш. 25°55′03″ сх. д. | ||||||||
Висота над рівнем моря | 320 м | ||||||||
Водойма | Тайна, Голодні Стави | ||||||||
Назва мешканців | хоростків'я́нин хоростків'я́нка хоростків'я́ни | ||||||||
День міста | остання неділя червня | ||||||||
Відстань | |||||||||
Найближча залізнична станція | Хоростків | ||||||||
Міська влада | |||||||||
Адреса | 48240, Тернопільська обл., Чортківський район, м. Хоростків, вул. Князя Володимира, 17 | ||||||||
Вебсторінка | Хоростківська міська громада | ||||||||
|
Місто Хоростків розташоване за 63 км від обласного центру. За 8 км від міста проходить міжнародний маршрут E85 — європейський автошлях, що бере свій початок у литовській Клайпеді і закінчується у грецькому Александруполісі протяжністю 2300 км. У місті діє однойменна залізнична станція, що розташована на неелектрифікованій залізничній лінії Тернопіль — Копичинці — Чернівці — Івано-Франківськ Львівської залізниці.
Хоростків знаходяться в межах вологого континентального клімату із теплим літом. Але діяльність людини досить часто призводить до екоциду, поганих змін та глобального потепління. Рівень наповнення річок водою по області становить лише 20 % від необхідного стандарту, значна частина земної поверхні стає посушливою. Для покращення ситуації варто було б проводити ревайлдинг, відновлювати екосистеми та лісові насадження.
У місті знайдено пам'ятки подільської групи підкарпатської культури стрічкової кераміки (5500—4900 рр. до н. е.) та курганні поховання доби ранньої бронзи.
У ході розкопок протягом 1889—1892 рр. польський вчений Готфрид Оссовський зробив ряд знахідок, у тому числі кам'яні гробниці у вигляді довгастих скриньок, виготовлених з шести великих кам'яних плит, безліч дрібних плит, вбудованих у ґрунт. На думку польських археологів, знахідки, в тому числі гробниці, датуються до нашої ери.
Краєзнавець початку XX століття Богдан Януш писав: 1868 року в Хоросткові розкопано могилу з двома скелетами у сидячій позі, біля них — 3 сокири, крем'яне долото, 2 глиняні горщики. Знахідку передали до музею князів Любомирських.
Дотепер біля перехрестя доріг з Хоросткова до Копичинців видніються три кургани. В одному з них, прикритому вапняковою плитою, були кістки, посуд та бурштинова прикраса.
Перша писемна згадка — 1340 рік.
У 1565 році згадане як містечко у зв'язку з наданням королівського привілею. Поселення було переведене у володіння магнатів Якуба і Єжи (Юрія) Струсів із Струсова. Струсі володіли Хоростковом на праві «голого доживоття». У 1578 році Хоросткову надано обмежене магдебурзьке право, у 1628 році згадується як приватне місто.
Наприкінці XVI — на початку XVII століть набули розвитку окремі види ремесла, особливо ткацтво і кравецтво. Значних розмірів досягла торгівля. Основним заняттям населення було землеробство. У містечку проживало близько 70 міщанських родин.
На початку 1600-х років нові власники Хоросткова Калиновські сприяли будівництву замку.
Подільський генеральний староста Валентій Александр Калиновський був одружений з Геленою Струсь — донькою останнього представника роду Струсів по чоловічій лінії Миколая Струся, так Хоростків перейшов у володіння Калиновських. У 1625 році поселення потрапляє у власність магнатів Єжи і Марціна Калиновських (їх мати розпоряджалась маєтком до смерті згідно проведеного у 1623 році в Гусятині поділу спадку померлого В. А. Калиновского[3]). За десятиліття Хоростків згадується в статусі містечка, поруч з яким розміщувалося однойменне село.
Під час Визвольної війни українського народу під проводом Богдана Хмельницького зазнав значних спустошень. У 1650 році татари, напавши на Хоростків, спалили понад 300 будинків і вщент пограбували містечко.
У XVIII столітті урожайні землі навколо Хоросткова та самі міські землі перейшли до багатого та впливового магнатського роду князів Сангушків.
За часів Габсбургів Хоростків зберіг статус міста, належав до Тернопільського, після 1816 року — до Чортківського округів.
Наприкінці XVIII століття місцевість придбав граф Юзеф Каласантій Левицький гербу Рогаля. Його син уфундував у місті парафіяльний костел (не зберігся до наших часів), греко-католицький храм (діючий), неоготичну цвинтарну каплицю, призначену на родинний мавзолей. З хоростківського ключа з численними селами створив ординацію, був її першим ординатом, передав її у спадок дочці Зофії, дружині графа Вільгельма Станіслава Семеньського. Нечастий випадок: граф взяв друге прізвище — прізвище дружини, став Семеньським-Левицьким. Останнім представником цього роду, що мешкав у родинному гнізді до 1939 року, був граф Станіслав Ян Семеньський-Левицький.
Наприкінці XVIII століття Хоростків став торговим центром. Тут проводилися ярмарки двічі на рік та щотижневі базари. Торгували здебільшого хлібом, худобою, полотном та поташем. Центр був забудований крамницями та шинками, хати на окраїнах нічим не відрізнялись від сільських мазанок. З 1795 року в місті щорічно відбувалося 18 річних та 52 тижневих ярмарки.
Станом на 1820 рік в Хоросткові налічувалося 483 домогосподарств, мешкало близько 3000 осіб. У 1890 році проведення залізничної лінії Тернопіль — Копичинці, яка пролягла через поселення, значно сприяло розбудові економіки містечка.
Оздобою міста була ратуша, також неоготичний костел (1872), високі вежі якого були видні здалеку.
У 1855 році відкрита тривіальна школа, в якій до 1871 року учнів навчав лише один вчитель.
У XIX столітті містечко користувалося печаткою з зображенням дерева (дуба), на яке оперті граблі та коса. На основі цієї печатки львівський краєзнавець Антоній Шнайдер опрацював у 1870-х роках проєкт герба для Хоросткова: щит розділений; у верхній частині герб роду Потоцьких «Пилява» (на блакитному тлі срібний семикутний хрест), у нижній частині на срібному тлі зелений дуб.
У 1906 році в Хоросткові були відділення семи різних кредитних і страхових компаній, торгово-промислового і кредитно-комерційного банків, діяли молочарня, броварня, ґуральня, невелике підприємство содової води, що належало графові Сєминському-Левіцькому.
У дорадянський період діяли товариства «Просвіта», «Січ», «Сокіл», «Луг», «Сільський господар», «Союз українок» та інші українські товариства.
1 квітня 1927 року вилучені частини сільської гміни Перемилів Копичинецького повіту Тернопільського воєводства і міської гміни Хоростків та з них утворена самоврядна гміна Зофіювка[4].
1 квітня 1934 року Хоросткову надано статус міста[5].
На 1 січня 1939 року в місті із 7300 жителів налічувалось 2750 українців-грекокатоликів, 1740 українців-латинників, 800 поляків, 2000 євреїв та десяти інших національностей[6].
З 5 липня 1941 по 19 березня 1944 роки місто перебувало під тимчасовою німецькою окупацією.
У 1943 році в Хоросткові нацисти знищили понад 500 євреїв; у липні 1943 року через Хоростків проходили партизанські з'єднання Сидора Ковпака.
17 липня 2020 року, в ході адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Гусятинського району, місто увійшло до складу Чортківського району.
Працюють два заклади освіти: Ліцей № 1 м.Хоростків та Ліцей № 2 м. Хоростків, Будинок культури, 5 бібліотек, професійний коледж № 27, два дошкільних навчальних заклади, музична школа, лікарня, 9 аптек, ветеринарна аптека, пожежна частина, Подільська дослідна станція, дослідне господарство «Хоростківське», ВАТ «Колмаш», ТОВ «ІНТЕРФОМ-ЗАХІД», СП ТзОВ «Ліго», спиртовий завод, ТОВ «Хоростків-цукор», ПАП «Славутич», понад 20 торговельний закладів.
Розподіл населення за національністю за даними перепису 2001 року[9]:
Національність | Відсоток |
---|---|
українці | 98,7 % |
інші/не вказали | 1,3 % |
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року[10][11]:
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 99,21 % |
інші/не вказали | 0,79 % |
Місто розташоване на території наддністрянського (опільського) говору. До «Наддністрянського реґіонального словника» внесено такі слова та фразеологізми, вживані у Хоросткові: а-тась («уживають, щоб відігнати качок»), бандурка («картопля»), бомбетиль («лавка-ліжко»), ґрулі («картопля»), запорток («зіпсоване яйце, з якого не може вивестися курча»), муравщинє («мурашник»).
Місто є важливим промисловим центром Чортківського району та півдня Тернопільської області. Сприяє цьому розвинута мережа промислових підприємств, висококваліфікованих робітників будівельної, хімічної та харчової промисловості. У місті є спеціалізований навчальний заклад з підготовки електрогазозварників та інших фахівців робітничих спеціальностей. Спостерігається наявність вільних виробничих об'єктів і земельних ділянок. Цей важливий факт має суттєве значення для іноземних партнерів, зацікавлених у розвитку свого бізнесу. Місто Хоростків вирізняється інтенсивним розвитком, помітно впливаючи на регіональну економіку та розвиток Тернопільщини в цілому[джерело?].
Місцевий муніципалітет — Хоростківська міська рада зацікавлена у встановленні міжнародного співробітництва та довгострокової співпраці з метою здійснення технічного переоснащення базових промислових комплексів, запровадження високотехнологічних виробництв. Команда новообраного міського голови Степана Гладуна декларує відкритість для економічного співробітництва, чекає на нові ділові пропозиції потенційних інвесторів для взаємовигідної співпраці. Створення сприятливих умов для забезпечення зовнішніх та внутрішніх інвестицій — одне з головних завдань міської влади[джерело?].
Застосування практики Стратегічного планування дає змогу успішно виконувати поставлені завдання, підвищуючи рівень життя громадян.
Через Хоростків проходить залізнична лінія Тернопіль — Чернівці. Не дивлячись на це, всі пасажирські поїзди, що курсують з Тернополя до Чернівців (Чернівці — Одеса, Чернівці — Київ, прямують в обхід цієї лінії, проїжджаючи з Тернополя до Чернівців через станції Львів, Івано-Франківськ, Коломия. За часів СРСР лінією Тернопіль — Чернівці курсував лише один пасажирський поїзд сполученням Івано-Франківськ — Козятин, маючи зупинку на станції Хоростків. Після розпаду СРСР, маршрут поїзда від станції Івано-Франківськ було скорочено до Шепетівки. На початку 2000-х років цією лінією із зупинкою на станції Хоростків прямувало чимало пасажирських поїздів, а саме: Івано-Франківськ — Харків, Івано-Франківськ — Одеса, Чернівці — Одеса, Москва — Софія, Івано-Франківськ — Шепетівка. У складі міжнародного поїзда Москва — Софія курсували вагони безпересадкового сполучення Москва — Бухарест, Москва — Чернівці, Москва — Салоніки, Мінськ — Софія. Тобто, з Хоросткова була можливість дістатися до Греції (Салоніки), Болгарії (Софія), Румунії (Бухарест) та Білорусі (Мінськ). В складі поїзда Івано-Франківськ — Харків курсував вагон безпересадкового сполучення Івано-Франківськ — Донецьк. З 2012 року змінено маршрути руху поїздів Одеса — Чернівці та Москва — Софія через станцію Львів і таким чином Хоростків втратив міжнародне сполучення. У 2012 році також були скасовані поїзди Івано-Франківськ — Шепетівка та Івано-Франківськ — Харків. Натомість, на станції Хоростків була призначена тарифна зупинка фірмового поїзда «Буковина» № 117/118 Київ — Чернівці (до 2010 року цей поїзд прямував станцію Хоростків без зупинок). У 2014 році змінено маршрут поїзда № 117/118 «Буковина» через станції Кам'янець-Подільський, Ларгу. З 24 вересня 2014 року, через Хоростків прямує фірмовий поїзд «Гуцульщина» № 357/358 Київ — Рахів (з грудня 2021 року поїзд курсує до станції Ворохта під № 57/58) та приміські поїзди Тернопіль — Заліщики. Раніше курсували приміські поїзди з Тернополя до станції Іване-Пусте (нині скасовані).
Незважаючи на те, що через Хоростків пролягає залізнична лінія з Тернополя до Чернівців, автомагістраль E85, що прокладена паралельно залізниці, проте через Хоростків не проходить, а знаходиться за 6 км від Хоросткова, в селі Сухостав. Все міжміське та міжнародне автобусне зосереджено саме на даній автомагістралі. У самому місті Хоросткові є автостанція, на розі вулиць Незалежності та Князя Володимира. У будинку автостанції, замість зала чекань та кас, знаходиться крамниця побутових товарів. Через відсутність всіх інфраструктурних та архітектурних елементів, які нагадували б автостанцію, цей об'єкт не є орієнтиром у місті та не відіграє економічного значення, на відміну від більшості населених пунктів. що мають статус міста. У 2012 році, через відсутність зала чекань, пасажири автобусів висловили обурення керівнику автостанції через те, що взимку немає де чекати автобусні рейси, а саму автостанцію було перероблено під крамницю. Через деякий час, з лівої сторони автостанції, було споруджено лавочки та критий павільйон. Хоростків має автобусне сполучення з Чернівцями, Львовом, Тернополем, Гримайловом, Чортковом та іншими населеними пунктами, що знаходяться у передмісті Хоросткова[джерело?].
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.