Loading AI tools
суб'єкт Російської Федерації З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Ке́меровська о́бласть — Кузба́с (також Ке́меровська о́бласть або Кузба́с, рос. Ке́меровская о́бласть — Кузба́сс) — область у південній частині Західного Сибіру, утворена 26 січня 1943.
Кемеровська область ![]() | |||
---|---|---|---|
рос. Кемеровская область | |||
![]() | |||
| |||
Країна | ![]() | ||
Фед. округ | Сибірський | ||
Адмін. центр | Кемерово | ||
Глава | Ilya Seredyukd | ||
Дата утворення | 26 січня 1943[1] | ||
Оф. вебсайт | ako.ru(рос.) | ||
Координати | 55°21′18″ пн. ш. 86°05′24″ сх. д. | ||
Площа | 95 500 км² (37-а) | ||
• внутр. вод | 0,2 % | ||
Часовий пояс | MSK+4 (UTC+7) | ||
Чисельність | 2717,176 (14-а) (2016) | ||
Густота | 29,9/км² | ||
Економ. район | Західно-Сибірський | ||
ISO 3166-2 | RU-KEM | ||
ЗКАТО | 32 | ||
Суб'єкта РФ | 42 | ||
Телефонний | (+7) | ||
![]() |
Більшу частину області займає Кузнецька улоговина, на заході — Салаїрський кряж, на сході — Кузнецький Алатау, на півдні — Гірська Шорія. Річки — Кондома, Мрас-Су, Том, Іня, Кія, Сари-Чумиш.
Кемеровська область розташована на південно-сході Західного Сибіру, займаючи відроги Алтаю — Саянської гірської країни. Довжина області з півночі на південь майже 500 км, із заходу на схід — 300 км. Більша різниця висот поверхні визначає різноманітність природних умов. Найвища точка — голець Верхній Зуб на кордоні з Республікою Хакасія — піднімається на 2178 м, найменша — 78 метрів над рівнем моря лежить у долині річки Млой на кордоні з Томською областю. По рельєфу територія області ділиться на рівнинну (північна частина), передгірні й гірські райони (Кузнецький Алатау, Салаїрський кряж, Гірська Шорія), міжгірну Кузнецьку улоговину.
У надрах області виявлені різноманітні корисні копалини: кам'яні й бурі вугілля, залізні й поліметалеві руди, золото, фосфорити, будівельний камінь і інші мінеральні ресурси. По сполученню й наявності природних багатств область можна назвати унікальної.
Клімат Кемеровської області континентальний: зима холодна й тривала, літо коротке, але тепле. Середні температури січня −17 … −20 °C, липня — +17 … +18 °C. Середньорічна кількість опадів коливається від 300 мм на рівнинах і в передгірній частині до 1000 мм і більше в гірських районах. Тривалість безморозного періоду триває від 100 днів на півночі області до 120 днів на півдні Кузнецької улоговини.
Річкова мережа належить басейну Обі й відрізняється значною густотою. Найбільші річки — Том, Кія, Іня, Яя. Озер в області небагато, в основному вони розташовані в горах і долинах річок. Самим унікальним за своїм характером є озеро Берчикуль.
Різноманітність рельєфу й клімату створює строкатість ґрунтового й рослинного покриву. Найбільшу площу займають різновиди дерено-підзолистих ґрунтів, у Кузнецькій улоговині переважають чорноземи, що володіють високою родючістю.
Рослинність досить різноманітна. На гірських вершинах зустрічаються рослини тундри й альпійських лугів, середнегір'я й нізкогір'я поростило «черню» — смереково-осиковими лісами з високотрав'ям і реліктовими рослинами. Передгір'я й міжгірські улоговини зайняті рослинністю степів і лесостепів. Острівцями зустрічаються соснові бори, а в Гірській Шорії й у басейні річки Кондоми в Кузедєєво є реліктовий гай сибірської липи.
З великих тварин живуть лось і олень благородний, сарна сибірська й північний олень, останній зустрічається тільки в горах Кузнецького Алатау. З хижих найхарактерніші ведмідь бурий, рись, росомаха. Промислове значення мають вивірка звичайна та ондатра, із птахів — глушець, орябок, тетерук.
Кемеровська область — найгустонаселеніша частина Сибіру. Росіяни становлять більше 90 % населення. З нечисленних народів в області проживають шорці, телеути, калмики, що зберегли свої культурні традиції.
Корінне населення — шорці й телеути. В 1618 почалося заселення території нинішньої Кемеровської області росіянами, з'явився Кузнецький острог. В 1721 році рудознатец Михайло Волков відкрив у районі сучасного м. Кемерово перше родовище вугілля. На початку XX століття починаються роботи зі створення вугільних і металургійних підприємств. В 1943 році Президія Верховної Ради СРСР ухвалив рішення щодо виділенні з Новосибірської області Кузбасу й про створення на його території Кемеровської області.
На території області розвинена вугільна промисловість, найважливіші її центри — Прокоп'євськ із виробничим об'єднанням Прокопьевскуголь, Междурєченськ, Кемерово, Новокузнецьк, Осічняки. Шахти розташовані на більшій частині області. На півдні розвинена металургія й гірничодобувна промисловість (Новокузнецьк, Таштагол). Також в області є машинобудування (Юрга) й хімічна промисловість (Кемерово). Добре розвинені залізничний транспорт і теплова енергетика (Калтан, Миски).
Кемеровська область має два вугільні басейни (більшу частину території займає Кузнецький кам'яновугільний басейн та промислове об'єднання Кузбассуголь, від Малинівки (селище, що входить в Осічняки), до районів Новосибірської області), і частина Кансько-Ачинського кам'яновугільного басейну. У рік добувається до 150 млн т кам'яного вугілля, найбільші підприємства розташовані в Междурєченські, Прокоп'євські й Кіселевські.
Металургія представлена кольоровий (Бєловський цинковий, і Новокузнецький алюмінієвий), і чорної (заводи в Новокузнецьку, Гур'євську, Юргі); ресурсна база — Теміртауське родовище, Шерегешськое родовище, Казьке й Таштагольськое родовище.
Підприємства сільського господарства розташовані на півночі області й недалеко від міст. Є зовнішньоекономічні зв'язки із країнами СНД, ЄС, АСЕАН, також Китаєм, Монголією, Польщею, Німеччиною.
По території проходить Транссиб, Південно-Кузбаська гілка Західно-Сибірської залізниці, міжнародні аеропорти Кемерово й Новокузнецьк-Спіченково, Прокоп'євський район.
Станом на 2022 рік Кемеровська область поділяється на 16 міських округів, 16 муніципальних округів та 2 муніципальних райони:
№ п/п |
Район, округ, міський округ | Площа, км² |
Населення, осіб (2002) |
Населення, осіб (2010) |
Населення, осіб (2018) |
Населення, осіб (2021) |
Адміністративний центр | Поселення | Населені пункти |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Новокузнецький район | 13039,60 | 50812 | 50681 | 50210 | 51111 | Новокузнецьк | 6 | 134 |
2 | Таштагольський район | 11446,02 | 57908[3] | 55029 | 52656 | 50485 | Таштагол | 10 | 94 |
1 | Біловський округ | 3184,05 | 33382 | 30204 | 27083 | 26052 | Вишньовка | - | 47 |
2 | Гур'євський округ | 2180,29 | 49147[4] | 43883 | 39945 | 37299 | Гур'євськ | - | 31 |
3 | Іжморський округ | 3609,71 | 16476 | 13517 | 11148 | 10198 | Іжморський | - | 40 |
4 | Кемеровський округ | 4300,24 | 39036 | 45459 | 46521 | 46576 | Кемерово | - | 71 |
5 | Кропивинський округ | 6882,23 | 27658 | 24533 | 23229 | 21967 | Кропивинський | - | 33 |
6 | Ленінськ-Кузнецький округ | 2356,12 | 27825 | 23760 | 21333 | 21803 | Ленінськ-Кузнецький | - | 68 |
7 | Маріїнський округ | 5606,84 | 62159 | 57811 | 54341 | 51600 | Маріїнськ | - | 56 |
8 | Прокоп'євський округ | 3449,96 | 33705 | 31442 | 30833 | 29989 | Прокоп'євськ | - | 75 |
9 | Промишленнівський округ | 3083,08 | 50125 | 50106 | 47280 | 45843 | Промишленна | - | 59 |
10 | Тісульський округ | 8083,60 | 28471 | 25045 | 20911 | 18874 | Тісуль | - | 37 |
11 | Топкинський округ | 2773,56 | 49081[5] | 44887 | 43474 | 41206 | Топки | - | 58 |
12 | Тяжинський округ | 3531,01 | 32782 | 25597 | 22265 | 19352 | Тяжинський | - | 42 |
13 | Чебулинський округ | 3741,27 | 17971 | 16348 | 14460 | 13494 | Верх-Чебула | - | 29 |
14 | Юргинський округ | 2510,00 | 22779 | 22448 | 21273 | 19867 | Юрга | - | 63 |
15 | Яйський округ | 2668,74 | 24982 | 20383 | 17682 | 16008 | Яя | - | 40 |
16 | Яшкинський округ | 3483,80 | 33611 | 30856 | 27772 | 26579 | Яшкино | - | 53 |
1 | Анжеро-Судженський міський округ | 366,40 | 92557 | 82497 | 76217 | 71547 | Анжеро-Судженськ | - | 9 |
2 | Березовський міський округ | 122,29 | 52794 | 49510 | 48273 | 46250 | Березовський | - | 3 |
3 | Біловський міський округ | 218,95 | 159432 | 134513 | 127517 | 121361 | Білово | - | 7 |
4 | Калтанський міський округ | 98,45 | 25951 | 21892 | 30015 | 29900 | Калтан | - | 5 |
5 | Кемеровський міський округ | 294,80 | 529934 | 532981 | 558973 | 557119 | Кемерово | - | 1 |
6 | Кисельовський міський округ | 292,00 | 110777 | 103019 | 95160 | 87791 | Кисельовськ | - | 6 |
7 | Краснобродський міський округ | 132,60 | 15263 | 14895 | 14282 | 13849 | Краснобродський | - | 3 |
8 | Ленінськ-Кузнецький міський округ | 112,72 | 146050 | 103938 | 98254 | 93582 | Ленінськ-Кузнецький | - | 3 |
9 | Міждуріченський міський округ | 7306,27 | 104645[6] | 103946 | 99025 | 97344 | Міждуріченськ | - | 12 |
10 | Мисківський міський округ | 728,53 | 47021 | 45375 | 43519 | 42215 | Миски | - | 15 |
11 | Новокузнецький міський округ | 424,27 | 565680 | 547904 | 553638 | 537480 | Новокузнецьк | - | 1 |
12 | Осинниківський міський округ | 85,34 | 67683 | 60918 | 47248 | 44856 | Осинники | - | 2 |
13 | Полисаєвський міський округ | 49,29 | - | 30671 | 29134 | 28256 | Полисаєво | - | 3 |
14 | Прокоп'євський міський округ | 227,54 | 225898 | 210130 | 194084 | 177819 | Прокоп'євськ | - | 1 |
15 | Тайгинський міський округ | 553,44 | 27255 | 27424 | 25363 | 23558 | Тайга | - | 6 |
16 | Юргинський міський округ | 44,81 | 85555 | 81533 | 81759 | 79693 | Юрга | - | 1 |
Населені пункти з населенням понад 10 тисяч осіб:
№ | Населений пункт | Населення, осіб (2002) |
Населення, осіб (2010) |
Населення, осіб (2018) |
Населення, осіб (2021) |
---|---|---|---|---|---|
1 | Кемерово | 484754 | 532981 | 558973 | 557119 |
2 | Новокузнецьк | 549870 | 547904 | 553638 | 537480 |
3 | Прокоп'євськ | 224597 | 210130 | 194084 | 177819 |
4 | Міждуріченськ | 101987 | 101678 | 97060 | 96174 |
5 | Ленінськ-Кузнецький | 112253 | 101666 | 96139 | 92244 |
6 | Кисельовськ | 106341 | 98365 | 89867 | 83431 |
7 | Юрга | 85555 | 81533 | 81759 | 79693 |
8 | Білово | 82425 | 76764 | 72519 | 68542 |
9 | Анжеро-Судженськ | 86480 | 76646 | 70476 | 66583 |
10 | Березовський | 48299 | 47279 | 46215 | 44073 |
11 | Маріїнськ | 42977 | 40526 | 38637 | 40779 |
12 | Осинники | 51057 | 46001 | 42454 | 40367 |
13 | Миски | 44435 | 43038 | 41379 | 40109 |
14 | Топки | 31004 | 28641 | 27860 | 27158 |
15 | Полисаєво | 28151 | 27624 | 26212 | 25631 |
16 | Тайга | 24726 | 25331 | 23565 | 22375 |
17 | Гур'євськ | 27381 | 24817 | 22872 | 22134 |
18 | Таштагол | 23363 | 23134 | 23170 | 21980 |
19 | Калтан | 25951 | 21892 | 20841 | 21752 |
20 | Промишленна | 17654 | 18045 | 17635 | 19484 |
21 | Новий Городок | 16765 | 15750 | 14785 | 14691 |
22 | Яшкино | 15583 | 14719 | 13685 | 12957 |
23 | Бачатський | 14990 | 14402 | 14029 | 12729 |
24 | Інський | 13665 | 12590 | 12058 | 12499 |
25 | Краснобродський | 11859 | 11919 | 11707 | 11406 |
26 | Грамотеїно | 14366 | 12996 | 12271 | 11217 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.