Loading AI tools
німецький фізик та астроном, член Берлінської АН (1912) З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Карл Шварцшильд (нім. Karl Schwarzschild; 9 жовтня 1873 — 11 травня 1916) — німецький фізик та астроном, член Берлінської АН (1912). Батько астрофізика Мартіна Шварцшильда.
Карл Шварцшильд | |
---|---|
нім. Karl Schwarzschild | |
![]() | |
Народився | 9 жовтня 1873 Франкфурт-на-Майні |
Помер | 11 травня 1916 (42 роки) Потсдам, Королівство Пруссія, Німецький Райх[1] ·пемфігус[2] |
Поховання | Геттінгенське міське кладовищеd[3] |
Країна | ![]() |
Національність | єврей |
Діяльність | фізик, астроном, астрофізик, викладач університету, математик |
Alma mater | Мюнхенський університет Страсбурзький університет |
Галузь | астрофізика |
Заклад | Геттінгенський університет Берлінський університет, |
Вчене звання | професор |
Науковий керівник | Гуґо фон Зелігер |
Аспіранти, докторанти | Ейнар Герцшпрунґ[4] Arnold Kohlschütterd[5] Albert von Brunnd[5] Emanuel von der Pahlend[5] Alfred Brilld[5] Albert von Brunnd[5] Arnold Kohlschütterd[5] Emanuel von der Pahlend[5] |
Членство | Прусська академія наук Леопольдина |
Відомий завдяки: | радіус Шварцшильда |
Брати, сестри | Robert Schwarzschildd Clara Emdend |
У шлюбі з | Else Schwarzschildd |
Діти | Мартін Шварцшильд |
![]() |
Народився у Франкфурті-на-Майні. Освіту здобув у Страсбурзькому і Мюнхенському університетах. Працював у Віденській (1896–1899) і Мюнхенській (1899–1900) обсерваторіях. У 1901–1909 — професор Геттінгенського університету, в 1909–1916 — директор Потсдамської астрофізичної обсерваторії, з 1912 — професор Берлінського університету.
Шварцшильд є одним з основоположників теоретичної астрофізики, ним виконані фундаментальні піонерські дослідження з теорії зоряних атмосфер і теорії внутрішньої будови зір; не менш важливі його роботи в галузі практичної астрофізики, зоряної динаміки, а також з теорії відносності.
У період перебування в Геттінгенському університеті заклав основи точної фотографічної фотометрії — розробив ряд методів і пристосувань, що дозволяло робити точні оцінки блиску зір за фотографіями, емпірично встановив закон, що пов'язує почорніння на фотопластинці з часом експозиції (закон Шварцшильда). У 1910–1912 склав точний каталог фотографічних зоряних величин 3500 зір («Геттінгенська актинометрія»), який у поєднанні з візуальними фотометричними каталогами послужив основою для найважливіших зоряно-статистичних робіт з оцінки температури зір і відстані до них. Вперше встановив нуль-пункт шкали фотографічних зоряних величин, пов'язав цю шкалу з візуальною.
1907 року запропонував закон еліпсоїдального розподілу швидкості зір у Галактиці для пояснення їхніх спостережуваних систематичних рухів. Теорія Шварцшильда, що стала альтернативою теорії двох потоків Я. К. Каптейна, отримала підтвердження в межах теорії обертання Галактики. У 1910–1912 сформулював загальні інтегральні рівняння зоряної статистики, що пов'язують абсолютні й видимі характеристики зір з просторовою щільністю зір; дав загальне повне рішення цих рівнянь.
1906 року запровадив концепцію променистої рівноваги зоряної атмосфери, згідно з якою перенесення енергії в атмосфері здійснюється в основному випромінюванням, при цьому конвективний перенос зневажливо малий. Створив математичну теорію променистої рівноваги й розробив відповідну модель будови зоряної атмосфери.
Кілька важливих результатів отримано Шварцшильдом і при вирішенні окремих астрофізичних питань. 1899 року він виявив, що зміни блиску цефеїд супроводжуються змінами ефективної температури, 1911 року пояснив розподіл яскравості в хвості комети Галлея механізмом флуоресцентного світіння молекул. Розглянув рух частинок і світла в сильному полі тяжіння. Вперше (1916) знайшов один з точних розв'язків рівнянь загальної теорії відносності — для статичної сферично симетричної чорної діри. Знайшов вираз для критичного, так званого гравітаційного, радіуса тіла (шварцшильдівський радіус).
На честь Карла Шварцшильда були названі
Німецьке астрономічне товариство (Astronomische Gesellschaft) з 1959 щорічно присуджує медаль Карла Шварцшильда, першим лауреатом якої став його син Мартін.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.