Loading AI tools
польська поетеса, авторка пісень З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Аґнєшка Осєцка (пол. Agnieszka Osiecka, 9 жовтня 1936, Варшава — 7 березня 1997, там же) — польська поетеса, автор віршів до численних пісень. Крім того, відома своїми творами в прозі, роботою над театральними та телевізійними спектаклями, а також журналістською роботою. Пісні на її слова стали класикою польської пісні.
Аґнєшка Осєцка | ||||
---|---|---|---|---|
Agnieszka Osiecka | ||||
![]() Аґнєшка Осєцка, 1965 рік | ||||
Народилася | 9 жовтня 1936[1][2][3] Варшава, Польська Республіка[1] | |||
Померла | 7 березня 1997[1][2][3] (60 років) Варшава, Республіка Польща[1] ·злоякісна пухлина | |||
Поховання | Повонзківський цвинтар | |||
Країна | ![]() | |||
Діяльність | поетеса, журналістка | |||
Сфера роботи | поезія | |||
Alma mater | Варшавський університет і Кіношкола в Лодзі | |||
Мова творів | польська | |||
Роки активності | 1954—1997 | |||
Жанр | авторська пісня[d] | |||
Членство | Асоціація письменників Польщі | |||
У шлюбі з | Войцех Фриковський, Daniel Passentd, Wojciech Jesionkad і Zbigniew Mentzeld[4] | |||
Діти | Agata Passentd | |||
Нагороди | Командорський хрест ордена Відродження Польщі | |||
Сайт: okularnicy.org.pl | ||||
| ||||
![]() | ||||
Аґнєшка Осєцка народилася 9 жовтня 1936 р. у Варшаві в родині піаніста Віктора Осецького і Марії Штехман. З 1952 по 1956 роки навчалася на факультеті журналістики Варшавського університету, потім з 1957 по 1961 — у Вищій кінематографічній і театральній школі Лодзі. Починаючи з 1954 р. співпрацювала зі Студентським сатиричним театром (СТС); була членом ради театру аж до 1972 року.
У 1954—1957 роках публікувала свої вірші, прозу та репортажі в «Голосі узбережжя» (Głos Wybrzeża), «Новій культурі» (Nowa Kultura), «Прапорі млодих» (Sztandar Młodych) і «Просто» (Po prostu). Пізніше друкувалася також в «Літературі» (Literatura), «Культурі» (Kultura) і «Польщі» (Polska). Була членом Товариства польських письменників.
Протягом семи років Аґнєшка Осєцка була ведучою програми «Радіо-студія пісні» (Radiowe studio piosenki) на Польському радіо, в якій за цей час пролунало близько 500 пісень і яка стала «трампліном» для багатьох зірок польської естради.
З 1994 року Осєцка щільно співпрацювала з Театром Ательє в Сопоті, для якого написала свої останні твори і зонги, визнані критиками вершиною її творчості. Сьогодні цей театр носить ім'я Аґнєшка Осєцкої. Щорічно в театрі проходять півфінальні концерти конкурсу виконавців її пісень під назвою «Згадаймо про Осецьку» (Pamiętajmy o Osieckiej). Крім того, ім'я Аґнєшка Осєцкої носить студія радіостанції «III програма Польського радіо», у якій проводяться престижні концерти польських та зарубіжних зірок естради.
Померла від раку товстого кишечника 7 березня 1997 р. у Варшаві; похована у варшавському некрополі «Повонзки», ділянка 284b. Спадщиною Аґнєшка Осєцкої займається фонд, організований її дочкою, Аґатою Пассент («Agata Passent»). Нині фонд працює над виданням 14-томного «Великого пісняра Аґнєшки Осєцкої». У 1997 році на фестивалі польської пісні в Ополі Магда Умер (Magda Umer) представила публіці концерт-виставу «Зелено мені» (Zielono mi), поставлену за піснями Аґнєшка Осєцкої, участь у якій взяла плеяда зірок польської естради.
Посмертно нагороджена Командорським хрестом ордена Відродження Польщі.
У СРСР вірші Осєцкої стали досить відомими завдяки перекладам Булата Окуджави, з яким польська поетеса підтримувала дружні і творчі зв'язки.
Дочка Аґнєшка Осєцкої — Аґата Пассент (нар. 4 лютого 1973) — відома польська журналістка і діяч Єврейської релігійної громади у Варшаві.
Агнєшка Осецька казала, що її союз з піснею повинен був бути романом під час студентських канікул, а став подружжям на все життя. Плодом цього «шлюбу» стали 2000 пісень, виданих у збірниках:
і багато інших.
Аґнєшка Осєцка писала тексти пісень для таких артистів, як:
Найвідоміші пісні:
Перекладала з російської та їдишу на польську. У тому числі переклала відому пісню «Містечко Белз» (пол. Miasteczko Bełz, їд. מאין שטעטל בעלז).
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.